Справа № 289/2085/19
Номер провадження 2/289/15/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.01.2021 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Сіренко Н.С.,

за участю: секретаря судового засідання Галькевич Ю.В.,

відповідача ОСОБА_1 , її представника ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю, визнання права власності на 1/2 частку у спільному майні, визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

13.12.2019 до Радомишльського районного суду Житомирської області надійшла вказана справа, ухвалою від 22.01.2020 після виконання позивачем ухвали про залишення без руху для усунення недоліків від 08.01.2020 (а.с.31) суддею ОСОБА_4 відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання на 01.04.2020 (а.с.36-37).

Ухвалою від 01.04.2020 підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду на 23.06.2020 (а.с.74).

В судовому засіданні 23.06.2020 позивач ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_5 заявлені вимоги підтримали, а відповідач ОСОБА_1 та її представник адвокат Свінцицький Л.В. проти задоволення заявлених вимог заперечували. В судовому засіданні було оголошено перерву в зв`язку з необхідністю повторного виклику свідків на 12.10.2020 (а.с.105-108).

В судове засідання, призначене на 12.10.2020, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи (а.с.109) позивач ОСОБА_3 не з`явилася, будь-яких заяв чи клопотань до суду не направляла, причин неявки суду не повідомила. За клопотанням представника позивача адвоката Нагорної Т.І. розгляд справи було відкладено на 26.11.2020 (а.с.119), про що позивача було повідомлено належним чином (а.с.123).

З 19.11.2020 по 27.11.2020 суддя Сіренко Н.С. перебувала у відпустці (а.с.124), в зв`язку з чим судове засідання було відкладено на 26.01.2021, про що належним чином було повідомлено всіх учасників справи (а.с.125,126,131,132).

В судове засідання позивач та її представник не з`явилися, причини неявки не повідомили, заяв чи клопотань до суду не направляли.

Відповідач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 в судовому засіданні заявили про можливість продовження судового розгляду без участі позивача та її представника. Відповідач ОСОБА_1 зазначила, що неявки позивача в судові засідання свідчать про втрату останньою інтересу до вказаної справи.

Вирішуючи питання щодо проведення судового засідання без участі позивача та її представника, суд приходить до наступного.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28.10.1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою у судове засідання належним чином повідомленого позивача та відсутності заяви останнього про розгляд справи без його участі.

Вищевикладене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у постанові Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21.09.2020 у справі № 658/1141/18.

Разом з тим, позивачу необхідно роз`яснити, що залишення позову без розгляду не позбавляє його можливості звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 257, 259, 260-251, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю, визнання права власності на 1/2 частку у спільному майні, визнання права власності на спадкове майно залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду, вона має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду, з врахуванням вимог п. 15.5) Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Повний текст ухвали виготовлено 28.01.2021.

Суддя Н. С. Сіренко