Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/5313/20
Провадження № 2/279/220/21
У Х В А Л А

"29" січня 2021 р.

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді Шульги О.М. по клопотанню ОСОБА_1 про його участь як представника ДП "Грозинське" у режимі відеоконференції, в судовому засіданні у цивільній справі №279/5313/20 за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства "Грозинське" про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства "Грозинське" про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю.

Судове засідання призначено на 10.02.2021 року о 08 годині 45 хвилин.

28.01.2021 року на адресу суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про проведення відеоконференції.

Згідно з ч. 7 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

Відповідно до положень ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою (ч. 1 ст. 212 ЦПК України). Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи (ч. 2 ст. 212 ЦПК України).

Згідно з вимогами ч. 8 ст. 212 ЦПК України у клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення.

Дана вимога Закону особою, яка подала клопотання, не дотримана.

При цьому, перевіркою повноважень особи, яка звернулась з даним клопотанням встановлено, що ОСОБА_1 діє на підставі довіреності підписаною керівником ДП "Грозинське" Качусовим К.В.

П.п. 11 п. 16-1 розділу XV "Перехідні положення Конституції України " з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», тобто з 30.09.2016 року, представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Відповідно до статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження -загального або спрощеного; окремого провадження.

Провадження у даній справ відкрито за правилами загального позовного провадження, за своєю категорією справа не відноситься до малозначних справ і не підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження.

Частиною 1 ст. 92 ЦК України передбачено, що юридична особа набуває цивільні права та обов`язки і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону. До таких органів належать правління, загальні збори, виконавчий орган (одноосібний чи колегіальний), наглядова рада, в залежності від організаційно-правової форми юридичної особи.

Згідно ст.58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту)(самопредставництво юридичної особи) або через представника.

За змістом ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

З аналізу наведених норм Закону слідує, що працівник юридичної особи підтверджує право на звернення від її імені в порядку самопредставництва, для чого надає суду: витяг з контракту, в якому визначено, що особа має повноваження представляти юридичну особу в суді в конкретній судовій справі без окремого доручення; або оригінал або копію трудового договору (акту про призначення), або оригінал посвідчення та витяг з посадової інструкції в якій визначено, що особа має повноваження представляти юридичну особу в суді без окремого доручення керівника; та окреме доручення керівника, в якому визначено повноваження особи представляти інтереси юридичної особи в суді в конкретній судовій справі, якщо посадовою інструкцією або контрактом не передбачено право такої особи представляти інтереси юридичної особи без такого доручення.

Отже, наведені вище положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи як в порядку самопредставництва, так і в порядку представництва (адвоката). При цьому, в порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами.

Представництво за довіреністю, у свою чергу, відповідно до ст. 244 ЦК України, може ґрунтуватися на договорі або на акті органу юридичної особи.

Вищезазначених документів на підтвердження повноважень Бородіна Дмитра Вікторовича, як представника юридичної особи, відповідно до вимог ч.3 ст.58, ч.1 ст.60 ЦПК України, не подано.

Керуючись ст.3, 19, 58, 60, 212 ЦПК України, п. 11 ч. 16-1 розділу XV Конституції України,-

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про участь в судовому засіданні у режимі відеоконференції відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М.Шульга