22.01.2021 Суддя Шевченко С. В..
Справа № 644/5451/20
Провадження № 2-п/644/9/21

У Х В А Л А
22 січня 2021 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова в складі: головуючого судді Шевченка С.В., за участю секретаря Коломієць О.В., розглянув заяву ОСОБА_1 про скасування заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,
учасники розгляду: представник позивача ОСОБА_4 , відповідач ОСОБА_1 та її представник адвокат Литвиненко В.В.,
у с т а н о в и в:
19.10.2020 року Орджонікідзевським районним судом м. Харкова було ухвалене заочне рішення, яким задоволено вказаний вище позов і стягнуто з відповідачів у солідарному порядку заборгованість у сумі 5 400 доларів США.
Відповідач ОСОБА_1 подала в суд заяву, в якій просила скасувати заочне рішення з тих підстав, що вона не змогла прибути в судове засідання 19.10.2020 року через поганий стан здоров`я. Крім того, відповідачка посилалася на те, що була позбавлена можливості подати до суду відзив та докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову.
Вислухавши пояснення учасників судового розгляду та дослідивши матеріали цивільної справи та заяву про перегляд заочного рішення, суд приходить до висновку, що заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів цивільної справи відповідач ОСОБА_1 про час та місце судового засідання, у якому було ухвалено заочне рішення, була повідомлена 02.09.2020 року. Про що свідчить повідомлення про вручення судового відправлення (а.с. 24).
Відповідно до ч. 2 ст. 2 ЦПК України, суд та учасники процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства.
Частиною 3 тієї ж статті встановлено, що основними засадами цивільного судочинства, зокрема, є неприпустимість зловживання процесуальними правами.
Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії » від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.
ОСОБА_1 не надала суду доказів, які б свідчили про існування поважних причин, які обумовили неможливість подання відзиву після отримання ухвали про відкриття провадження у справі, копії позову та доданих до нього документів.
Крім того, ОСОБА_1 не надано належного документу, який підтверджував ту обставину, що 19.10.2020 року вона не змогла прибути до суду через поганий стан здоров`я. Копія огляду лікаря-терапевта, на яку посилається відповідачка, не завірена належним чином, а оригінал суду наданий не був.
Крім того, ст. 288 ЦПК України встановлено, що однією з ключових підстав для скасування заочного рішення є посилання відповідача на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Однак, вказуючи у заяві про перегляд заочного рішення на те, що у зв`язку з ухваленням у її відсутність такого рішення вона була позбавлена можливості подати суду письмові докази і заяви свідків, ОСОБА_1 при розгляді по суті її заяви не послалась на жодний з таких доказів, окрім наміру заявити клопотання про призначення експертного дослідження.
За таких обставин, надаючи оцінку всім встановленим обставинам у їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність підстав для скасування заочного рішення.
Керуючись ст. 287 ЦПК України, суд
п о с т а н о в и в :
Заяву ОСОБА_1 про скасування заочного рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 19.10.2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Суддя С.В. Шевченко