Справа № 141/1016/19
Провадження №2/141/171/21
про залишення позовної заяви без руху
03 червня 2021 року смт. Оратів
Суддя Оратівського районного суду Вінницької області Климчук С.В., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя набутого в шлюбі визнання права власності на 1/5 частини житлового будинку з господарськими будівлями, -
До Оратівського районного суду Вінницької області 18.12.2019 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя набутого в шлюбі визнання права власності на 1/5 частини житлового будинку з господарськими будівлями.
Починаючи з 26.07.2018 року правосуддя в Оратівському районному суді Вінницької області не здійснювалось.
Розпорядженням керівника апарату Тимофієва В.Г. № 337 від 18.08.2020 року був призначений повторний авторозподіл судових справ на підставі наказу № 21-к від 29.07.2020 року та Указу Президента України № 226/2020 від 16.06.2020 року «Про призначення суддів».
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Оратівського районного суду Вінницької області від 18.08.2020 року головуючим суддею визначено ОСОБА_3 .
Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали, суд дійшов наступного висновку.
За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175, 177 ЦПК України.
Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Суд констатує, що ОСОБА_1 у позовній заяві було заявлено дві позовні вимоги, майнового характеру: про поділ майна подружжя набутого в шлюбі та визнання права власності на 1/5 частини житлового будинку з господарськими будівлями.
Згідно п.п.2 п. 1 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» позивач при подачі позовної заяви майнового характеру повинен сплатити судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.
Відповідно до ч. 2 ст 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.
З огляду на те, що позивач ОСОБА_1 заявляє позовні вимоги стосовно нерухомого майна, яке має відповідну вартість, однак не надала належних доказів про вартість майна на яке претендує, а саме матеріали позовної заяви не містять звіту про оцінку житлового будинку, яким би підтверджувалась ціна позову. Суд звертає увагу, що відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні",документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна, який підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.
У п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" № 20 від 22.12.1995, роз`яснено, що вартість спірного майна визначається за згодою сторін, а за її відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості. Для її визначення за необхідності призначається експертиза.
Тягар доказування вартості майна несе позивач. У якості доказу вартості майна суду можуть бути надані договори купівлі-продажу цього майна, відомості про його залишкову балансову вартість, звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, довідки про ринкову вартість майна в даній місцевості.
У позові вказано вартість спірного майна, проте з наданих позивачем документів неможливо встановити її дійсну вартість на момент подачі позову до суду, що також унеможливлює визначення правильності сплати судового збору.
За викладених обставин, позивач має зазначити дійсну вартість майна на момент звернення до суду з заявленим позовом, надати докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна (висновок (звіт) про оцінку майна) та сплатити судовий збір згідно ціни позову.
Також суд зауважує, що в матеріалах справи відсутній технічний паспорт на житловий будинок, з якого можливо встановити інвентаризаційну вартість житлового будинку.
Вказані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.
Відповідно до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи зазначене, суд прийшов до висновку про необхідність залишення позовної заяви ОСОБА_1 - без руху.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.175-177, 185 ЦПК України, суд -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя набутого в шлюбі визнання права власності на 1/5 частини житлового будинку з господарськими будівлями, - залишити без руху.
Надати позивачу десятиденний строк з дня отримання ухвали суду для усунення вказаних в ухвалі суду недоліків.
Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.
Ухвала суду остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Климчук