Справа№718/1273/21
Провадження№ 2/718/318/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03.06.2021 року м. Кіцмань Чернівецька область

Суддя Кіцманського районного суду Чернівецької області Мінів О.І., розглянувши цивільну справу № 718/1273/21 за позовною заявою ОСОБА_1 (місце проживання: с. Драчинці Кіцманський район Чернівецька область), представником якої є ОСОБА_2 до ОСОБА_3 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), Мамаївської сільської об`єднаної територіальної громади в особі Драчинецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області (місце знаходження: вул. Шевченка, 53, с. Драчинці, Чернівецький район Чернівецька область) про визнання права власності на спадкове майно, -

У С Т А Н О В И В:

31.05.2021 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Андроник Б.В. звернувся до Кіцманського районного суду Чернівецької області з позовом до ОСОБА_3 , Мамаївської сільської об`єднаної територіальної громади в особі Драчинецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області про визнання права власності на спадкове майно.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а також вимогам ст. 95 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно п.3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Як вбачається з позовної заяви, позивач представник позивача вказує ціну позову у розмірі 33264 гривень.

Однак, позивачем чи його представником до матеріалів позовної заяви не додано документів на підтвердження дійсної ринкової вартості майна (земельної ділянки (пай) ) на момент звернення до суду з позовною заявою. З цього вбачається, що неможливо визначитися з розміром судового збору, який позивач повинен сплатити за подачу вказаної позовної заяви.

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» сплаті підлягає судовий збір в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно визначити ціну позову, з врахуванням заявлених ним вимог, беручи до уваги вартість майна на момент подачі позову до суду, в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, як за вимогу майнового характеру.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, до позовної заяви ОСОБА_1 в порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, не додала документ про сплату судового збору, водночас скерувала клопотання про звільнення від його сплати на підставі пункту 1 частини першої статті 8 Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI), надавши копію пенсійного посвідчення від 31.03.2021 року та копії довідок про доходи.

Згідно із ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Тобто фактичною підставою для звільнення від сплати судового збору є такий майновий стан особи, що утруднює виконання цього обов`язку у повному обсязі у встановлений законом строк.

Зазначеними нормами встановлено, що суд, при звільненні від сплати судового збору, повинен врахувати майновий стан позивача.

Разом з тим, згідно роз`яснень, що містяться в п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах від 17 жовтня 2014 року № 10, відповідно до ст. 8 Закону та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно із ст. 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При розгляді клопотання про звільнення від сплати судового збору суддя не вбачає підстав для його задоволення, оскільки позивачем не наведено обґрунтованих доводів і не подано належних доказів на підтвердження її важкого матеріального стану, що перешкоджає сплати нею судового збору у встановленому законом порядку розмірі. Долучені до клопотання довідка про пенсійні доходи та відомості про відсутність доходу в період з 01.01.2020 по 31.12.2020 рік, надані позивачем, не свідчить про те, що у ОСОБА_1 відсутні інші джерела доходу.

Крім того, нормами ЦПК України і Закону України «Про судовий збір» передбачено право суду, а не обов`язок щодо звільнення, зменшення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору позивачем.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання про звільнення від судового збору, згідно зі статтею 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до положення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Таким чином, підстави для звільнення чи відстрочення від сплати судового збору відсутні.

Зазначене не свідчить про занадто формальне ставлення до передбачених законом вимог та в жодному разі не робить суд недоступним для ОСОБА_1 , яка потребує судового захисту, не є перешкодою в її доступі до правосуддя.

Слід зазначити, що в рішенні у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатись обмеженням доступу до суду.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Андроника Б.В., про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви до суду.

Судовий збір необхідно сплатити за наступними реквізитами: отримувач коштів Чернівецьке ГУК/Кiцманська ТГ/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37836095, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0024343, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Крім того, відповідно до ст. 34 Закону України «Про нотаріат», нотаріуси вчиняють нотаріальні дії, зокрема: видають свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством.

На вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа,яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.

Згідно п. 23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка згідно п. 24 повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину) особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження.

Згідно приписів глави 13 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства Юстиції України №296/5 від 22.02.2012 р., нотаріус на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобов`язаний викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. У цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Позивач, ставлячи питання про визнання за ним у судовому порядку права власності на майно у порядку спадкування, має вказати на правові підстави його звернення саме до суду з подібною вимогою, - має надати до суду відомості про об`єктивну неможливість отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину на вказане майно та надати письмову відмову (постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії) нотаріуса у видачі такого свідоцтва з вказівкою на підстави такої відмови.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.

Тобто, передумовою звернення в суд із позовною заявою про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування є наявність відмови нотаріуса в оформленні спадщини.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ч.ч. 1,2,3 ст.185 ЦК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Таким чином, при встановлених та зазначених в ухвалі суду недоліках, позовна заява не може бути прийнята до провадження суду і підлягає залишенню без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175 - 177, 185, 354 ЦПК України, суддя-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , представником якої є ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Мамаївської сільської об`єднаної територіальної громади в особі Драчинецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області про визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк 10 (десять) днів для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який рахувати з дня отримання ними копії даної ухвали.

Роз`яснити право усунути виявлені недоліки, шляхом подання позовної заяви з додержанням вимог встановлених ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.І. Мінів