ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2021 року Фастівський міськрайонний суд Київської області

в складі

головуючого судді: Осаулової Н.А.,

за участю секретаря: Слюсар Я.В.,

з участю: позивача ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 та малолітньої ОСОБА_3 , та її представника ОСОБА_4 ,

представника відповідача ОСОБА_5 ОСОБА_6 ,

представника третьої особи Небрат Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Фастів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 поданої в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Фастівської міської ради про визнання права на спадщину, -

встановив:

У лютому 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом.

Ухвалою суду від 12 березня 2020 року у даній справі відкрито загальне позовне провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання.

В судовому засіданні 17 червня 2020 року судом було постановлено протокольну ухвалу, якою закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

07 жовтня 2020 року через канцелярію суду позивачем ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 та малолітньої ОСОБА_3 , було подано заяву прос уточнення позовних вимог, в яких позивач просила суд залучити до участі у розгляді даної справи в якості співпозивача ОСОБА_1 ;

- визнати за ОСОБА_2 та ОСОБА_3 право на спадщину на Селянське фермерське господарство «Тризуб», з усіма правами та обов`язками засновника цього господарства, що належали спадкодавцю ОСОБА_9 та визначених статутом цього господарства станом на момент відкриття спадщини;

- визнати за ОСОБА_1 право на 1/2 частину на Селянське фермерське господарство «Тризуб», з усіма правами та обов`язками засновника цього господарства, що належали спадкодавцю ОСОБА_9 та визначених статутом цього господарства станом на момент відкриття спадщини.

Подані уточнення мотивувала тим, що вона перебувала у зареєстрованому шлюбі з померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_9 .. За свого життя ОСОБА_9 склав заповіт, яким заповів все його майно та майнові права, що будуть належати йому на день смерті, незалежно від їх складу та місця знаходження (розташування) України і взагалі все те, що за законом належати йому на день смерті та, що згідно законодавства України може бути успадкованим, у повному обсязі, без будь-яких винятків, їх спільним дітям ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позивач зазначає, що СФГ «Тризуб» створено за час шлюбу, а тому вона має право на 1/2 частину вказаного СФГ, у зв`язку із чим вона, як дружина звернулася до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_9 .. Однак, отримала відмову, у зв`язку із відсутністю правових підстав, що зі змісту постанови про відмову пов`язано з відсутністю правовстановлюючих документів на ФСГ «Тризуб». Вважає, що 1/2 частина корпоративних прав на ФСГ «Тризуб» має належати їй, як дружині так як є спільним сумісним майном подружжя.

В судовому засіданні представник позивача та позивач подані уточнення позовних вимог підтримали, просили суд прийняти їх до розгляду.

Представник відповідача ОСОБА_5 ОСОБА_6 в судовому засіданні проти прийняття судом уточнених позовних вимог заперечувала. Зазначила, що подані уточнення є зміною предмета та збільшенням позовних вимог, вважає, що не має правових підстав для їх прийняття.

Представник третьої особи ОСОБА_10 в судовому засіданні поклалася на розсуд суду.

Суд, вивчивши подані уточнення позовних вимог та матеріали цивільної справи, прийшов до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ. Точне і неухильне додержання і застосування норм матеріального і процесуального законодавства при розгляді і вирішенні цивільних справ є гарантією їх правильного, справедливого і швидкого вирішення.

Так, судом встановлено, що позивач подаючи заяву про уточнення позовних вимог, заявляє позовну вимогу щодо визнання за нею права на 1/2 частину Селянського фермерського господарства «Тризуб», з усіма правами та обов`язками засновника цього господарства, що належали спадкодавцю ОСОБА_9 та визначених статутом цього господарства станом на момент відкриття спадщини. Уточнену позовну вимогу, ОСОБА_1 обґрунтувала тим, що СФГ «Тризуб» створено за час шлюбу, у зв`язку із чим вона, як дружина має право на 1/2 частину вказаного СФГ.

Між тим, діючим ЦПК України не передбачено подання такого процесуального документа як уточнення позовних вимог, яким можна розширити позовні вимоги шляхом заявлення нових позовних вимог.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Нормою ч.3 ст. 49 ЦПК України визначено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання.

Збільшення (зменшення) розміру позовних вимог відноситься до виду кількісного уточнення (зміни) предмету позову. Кількісна зміна предмета позову - це його уточнення шляхом збільшення (зменшення) способів захисту права чи збільшення (зменшення) розміру позовних вимог (матеріального об`єкта позовних вимоги) у межах одного і того ж способу захисту.

Позивач має право змінити або предмет, або підставу позову, зміна ж одночасно і предмету, і підстави позову є новим позовом, а тому в цьому випадку відбувається якісне, а не кількісне розширення предмету і підстав позову, що не передбачено ЦПК України.

Зі змісту уточненої позовної заяви вбачається, що вона доповнена новою позовною вимогою, яка фактично змінює і предмет і підставу позову, а зміна підстав і предмету позову по суті є пред`явленням нового позову, що в даному випадку не ґрунтується на вимогах закону.

Більш того, поданні ОСОБА_1 07 жовтня 2020 року уточнення позовних вимог, подані з порушенням вимог п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, оскільки як вбачається із Протоколу судового засіданні від 17 червня 2020 року, судом було постановлено протокольну ухвалу, якою закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 06 липня 2020 року.

Таким чином, за вказаних вище обставин, суд приходить до висновку про відмову ОСОБА_1 у прийнятті заяви про уточнення позовних вимог та враховуючи положення ч. 5 ст. 49 ЦПК України, вважає за необхідне повернути заяву особі, що її подала.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 49, 260, 353, 354 ЦПК України, суд -

постановив:

Відмовити у прийнятті та повернути ОСОБА_1 заяву про уточнення позовних вимог, подану у цивільній справі № 381/55/20 (провадження № 2/381/16/21) за позовом ОСОБА_1 поданої в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї виконавчого комітету Фастівської міської ради про визнання права на спадщину.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом 15-днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя Осаулова Н.А.

Повний текст виготовлено 28.05.2021 р.