Номер провадження 2/754/2172/21
28 травня 2021 року м.Київ
Деснянський районний суд м. Києва
під головуванням судді Бабко В.В.
за участю секретаря судового засідання Івченко В.А.
за участю представника позивача ОСОБА_1
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
Представник позивача звернулася з позовом до суду про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.
Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 07.12.2020 провадження у цивільній справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Представник позивача ОСОБА_1 01.04.2021 в судовому засіданні підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити у повному обсязі, посилаючись на докази які містяться в матеріалах справи та на обставини, які викладені в позовній заяві. 24.05.2021 до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримують та просять задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи своєчасно сповіщена у встановленому законом порядку, а саме судовою повісткою, направленою рекомендованим листом за адресою місця проживання та повідомлявся через офіційний веб-портал «Судова влада України».
Відповідачем не подано заяви про розгляд справи за його відсутності та не подано відзиву на позовну заяву.
Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
Згідно п.2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
У зв`язку з чим, суд вважає за необхідне розглянути справу без участі відповідача, виходячи з вимог ст.128 ЦПК України та рішення Конституційного суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011, згідно яких в разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема, позовна заява), вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, що відповідає ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Стаття 263 ЦПК України регламентує, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.
Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.
Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.
Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
Дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з таких підстав.
Судом встановлені такі факти та їх правовідносини.
З 21.10.2004 ОСОБА_2 перебував в Деснянській районній в місті Києві державній адміністрації на обліку громадян, потребуючих поліпшення житлових умов в пільговій категорії «Діти-сироти, діти позбавлені батьківського піклування».
Розпорядженням № 804 Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 28.12.2011 «Про надання жилих приміщень» ОСОБА_2 надано в комунальній квартирі одну кімнату АДРЕСА_1 .
10 травня 2012 року на підставі розпорядження № 804 ОСОБА_2 видано ордер № 017974 серії Б на одну кімнату в комунальній квартирі АДРЕСА_1 .
09 листопада 2012 року ОСОБА_2 на підставі ордеру зареєстрував місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Реєстру територіальної громади м. Києва.
Відповідно №115 до розпорядження Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 05.03.2018 «Про надання жилих приміщень» ОСОБА_2 , склад сім`ї якого: дружина- ОСОБА_3 , син- ОСОБА_4 , син - ОСОБА_5 , надано трикімнатну квартиру АДРЕСА_2, житловою площею 45.53кв.м., загальною площею 79.45кв.м. розташовану в будинку АДРЕСА_2 .
Відповідач ОСОБА_2 погодився на отримання ордеру на квартиру АДРЕСА_2 та зобов`язався оплатити комунальні послуги та звільнити кімнату в комунальній квартирі по АДРЕСА_1 до 31.05.2018, що підтверджується заявою від 15.05.2018 адресованою начальникові відділу обліку та розподілу житлової площі Деснянської райдержадміністрації, заявою ОСОБА_3 від 20.02.2018, а також направленням на огляд житлової площі від 07.02.2018.
15 травня 2018 року ОСОБА_2 отримав ордер з сім`єю з чотирьох чоловік на квартиру АДРЕСА_2, житловою площею 45.53кв.м., загальною площею 79.45кв.м. розташовану в будинку АДРЕСА_2
В травні 2018 році відповідач ОСОБА_2 з родиною виселився з кімнати в комунальній квартирі АДРЕСА_1 .
Відповідач ОСОБА_2 з травня 2018 року не проживає за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується відповідними документами, а саме актами від 14.11.2019 та 07.08.2020, затвердженими начальником відділу обліку та розподілу житлової площі Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації Т. Романюк; актом від 20.10.2020, затвердженого в.о. начальника відділу обліку та розподілу житлової площі Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації Г. Кучер.
Однак, ОСОБА_2 фактично виселившись із кімнати в комунальній квартирі, з реєстрації місця проживання за адресою АДРЕСА_1 не знявся, що підтверджується довідкою про реєстрацію місця проживання особи №55411101 від 27.11.2020.
Відповідач ОСОБА_2 з травня 2018 року не несе жодних обов`язків по утриманню житла за вказаною адресою, проте має заборгованість за комунальні послуги, що підтверджується інформацією, наданою Комунальним концерном «Центр комунального сервісу» та ТОВ «Експлуатаційна компанія «Комфорт-Майстер».
Відповідно до ст. 18 Житлового кодексу Української PCP управління житловим фондом здійснюється власником або уповноваженим ним органом у межах, визначених власником.
Статтею 143 Конституції України визначено, що майном, що є в комунальній власності, управляють територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування.
Згідно з частиною 2 статті 327 Цивільного кодексу України управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування.
Закон України «Про місцеві державні адміністрації» передбачає, повноваження місцевої державної адміністрації, в тому числі, в галузі управління майном.
Відповідно до розпорядження №121 виконавчого органу Київської міської ради «Київської міської державної адміністрації» від 31.01.2011 «Про реалізацію районними в місті Києві державними адміністраціями окремих повноважень» доручено районним в місті Києві державним адміністраціям реалізовувати окремі повноваження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), надані виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації) згідно з
Згідно пункту 10 додатку 4 розпорядження № 121 виконавчого органу Київської міської ради «Київської міської державної адміністрації» від 31.01.2011 «Про реалізацію районними в місті Києві державними адміністраціями окремих повноважень» Деснянській районній в місті Києві державній адміністрації надано повноваження щодо здійснення обліку відповідно до закону титлового фонду та контролю за його використанням.
Відповідно ст. 71 ЖК України передбачає, що у разі відсутності наймача або членів його сім`ї у житловому приміщенні понад шість місяців, він втрачає право користування ним.
Статтею 72 ЖК України визначено, що визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Згідно ст. 107 ЖК України у разі вибуття наймача та членів його сім`ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім`я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім`ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.
Відповідно до роз`яснень, викладених в п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.1985 року (з наступними змінами) «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст. 71 ЖК України) необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. У разі їх поважності (перебування у відрядженні; у осіб, які потребують догляду; внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.
Вищевикладені обставини свідчать про те, що відповідач не проживає у квартирі за місцем реєстрації та не має наміру там проживати, оскільки проживає за іншою адресою разом з роджиною, а отже є підстави для визнання його такими, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими і вони підлягають задоволенню.
На підставі ст.141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі в розмір 840,80грн.
Керуючись Конституцією України, Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, 71, 72, 107 ЖК України, статтями 2, 4, 12, 76-81, 89, 133, 141, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд
Позов Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , таким що втратив право користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 840,80грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, місце знаходження за адресою: м. Київ, проспект Маяковського, 29, Код .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 ; місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення складено та підписано 28.05.2021, у відповідності до частини 5 статті 268 ЦПК України.

Суддя В.В. Бабко