ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи: 766/6372/19 Головуючий в І інстанції: Прохоренко В.В.
Номер провадження: №22-ц/819/991/21 Доповідач: Майданік В.В.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2021 року Херсонський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Майданіка В.В.,

суддів: Кутурланової О.В.,

Орловської Н.В.,

секретар Давиденко І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за апеляційною скаргою Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 29 вересня 2020 року, у складі судді Прохоренко В.В., у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації та повідомлення про початок будівельних робіт,

В С Т А Н О В И В :

28 березня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просив скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), яку зареєстровано 05.12.2018 року за №ХС82 Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради та реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками СС1 від 26.04.2018 року за №ХС55.

Позов обґрунтований наступним.

Йому (позивачу) на підставі договору дарування від 21.08.1998 року належить на праві приватної власності квартира АДРЕСА_1 , яка розташована на 3-му поверсі будинку.

Квартира АДРЕСА_2 цього будинку належить третім особам на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу від 25.07.2017 року і знаходиться на 2-му поверсі будинку.

Згідно акту від 05.09.2018 року обстеження належної йому квартири АДРЕСА_3 та квартир АДРЕСА_2 , складеного за участю повноважних осіб встановлено, що у квартирі АДРЕСА_2 (2-й поверх) виконано демонтаж кам`яного конструктивну груби і димовентканалів, демонтовані всі перегородки, що розділяють приміщення житла, здійснено розширення балкону. В результаті виконано поділ приміщень 2-кімнатної квартири на дві 1-кімнатні квартири з обладнанням двох санітарних кімнат над житловими приміщеннями квартири 1-го поверху.

Також встановлено, що у його квартирі АДРЕСА_3 наявні численні деформації і дефекти оздоблювальних матеріалів у вигляді тріщин, на поверхнях стель утворилися тріщини, в житловій кімнаті (2 і кухні (4) спостерігається наднормативний прогин поверхонь підлоги в місці розташування кам`яної груби від вентиляційних каналів. Також і дверна коробка в кімнаті (2) деформована, в результаті чого дверне полотно не зачиняється.

Відповіддю від 21.11.2017 року, яка надана йому відповідачем, повідомлено про проведено перевірку, якою встановлено, що при ремонті квартири АДРЕСА_2 , належної третім особам, останніми порушено п.8.14 ДБН В.3.2.-2-2009 "Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт". На вказаних осіб накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу та наданий припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 03.11.2017 року встановлено, що при ремонті квартири АДРЕСА_2 власниками виконано розширення існуючого балкона, що є порушенням п.8.14 ДБН В.3.2.-2-2009 "Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт", у зв`язку з чим зупинено проведення ремонтних робіт з розширенням балкону та надано строк для виконання припису.

При цьому 26.04.2018 року власниками квартири АДРЕСА_2 подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками СС1, яку зареєстровано за №ХС55.

А 04.12.2018 року ними подано Декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), що вбачається з вх. 515/04-04/2018 Д від 04.12.2018 року.

Відповідно до п.18 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою КМУ №461 від 13.04.2011 року орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом 10 робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру. Згідно п.11 вказаного Порядку датою прийняття в експлуатацію об`єкта є дата реєстрації декларації.

При цьому перевірку по вказаній декларації проведено протягом однієї доби, та 05.12.2018 року вже прийнято рішення про реєстрацію вказаної декларації відповідачем за №ХС82.

Зазначив, що положення Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (ст.39-1) передбачає скасування відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю реєстрації декларації та скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, зокрема якщо він збудований або будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень.

Аналогічні наслідки при встановленні вказаних порушень (скасування реєстрації декларації) передбачені в положеннях вказаного вище Порядку №461. Також передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю також скасовує реєстрацію декларації за рішенням суду про скасування реєстрації декларації, що набрало законної сили.

Також зазначив, що п.15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ №466 від 13.04.2011 року, передбачено, що при встановленні вказаних порушень право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Отже, зазначив, що із системного аналізу вказаного законодавства вбачається, що орган державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язаний перевіряти подану декларацію про готовність об`єкта до експлуатації на предмет відповідності її оформлення встановленим вимогам, зокрема, і щодо відповідності вказаних у ній відомостей фактичним обставинам щодо виконаних на даному об`єкті робіт, передбачених проектною документацією, державним будівельним нормам, стандартам і правилам. Однак цього відповідачем зроблено не було. Натомість повідомлення про початок та декларація про готовність містять недостовірні дані.

А тому вважає, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларація про готовність підлягають скасуванню з виключенням запису про реєстрацію декларації у зв`язку з наведенням у них замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Так, згідно п.8.14 ДБН В.3.2.-2-2009 "Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт" при проектуванні, реконструкції, капітальних ремонтів і перепланувань окремих квартир заборонено: улаштування нових і розширення існуючих балконів і лоджій.

З декларації про готовність вбачається зміна площі квартири до реконструкції та після неї: до реконструкції 54,93 кв.м, згідно проектної документації 61 кв.м, згідно результатів технічної інвентаризації 63,3 кв.м.

Вказане збільшення площі здійснено за рахунок розширення існуючого балкону, демонтажу конструктивну груби і димовентканалів. Однак, цього відповідачем перевірено не було.

Також, вказав, що в декларації про готовність містяться недостовірні дані щодо:

--- несучих конструкцій (у п.14), а саме зазначено перекриття з/бетон, тоді як згідно акту обстеження від 05.09.2018 року перекриття дерев`яні;

--- загальної площі (у п.п.13, 14, 15), яка визначена 63,2 кв.м, що не відповідає даним технічної інвентаризації за технічними паспортами.

Вказав, що згідно п.8.11 забороняється при реконструкції і капітальному ремонті розміщувати кухні і санвузли (ванні кімнати і туалети) над і під житловими кімнатами. При цьому санвузли квартир (ванні кімнати і туалети) після реконструкції розміщені під його (позивача) житловою кімнатою АДРЕСА_3 та 3-му поверсі та над житловою кімнатою на 1-му поверсі.

На підставі викладеного просив задовольнити позов.

Оскаржуваною ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 29 вересня 2020 року суд ухвалив призначити судову будівельно-технічну експертизу та витребувати докази у справі, зокрема, від Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради завірені належним чином копії: повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками СС1, яку зареєстровано 26.04.2018 року за №ХС 55; Декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками СС1, яку зареєстровано Управлінням з питань ДАБК ХМР 05.12.2018 року за №ХС 82; документів, які разом з ними були подані; припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 03.11.2017 року; інших документів, винесених за результатами позапланових перевірок, проведених на об`єкті "Ремонтні роботи за адресою: АДРЕСА_4 ".

В апеляційній скарзі Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, посилаючись на порушення норм процесуального права, просить вказану ухвалу в частині витребування документів від Управління (тобто скаржника) скасувати й направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зокрема вказав, що судом не враховано того, що предметом розгляду справи є скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації та повідомлення про початок будівельних робіт. Суд же, приймаючи ухвалу щодо експертизи та витребування доказів, грубо порушує чинне законодавство, яке регулює містобудівні правовідносини, а саме підстави для скасування, тим самим перебираючи на себе функції законодавця, що не допустимо.

Так, аналіз законодавства (ст.ст.36, 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності") свідчить про вичерпний перелік підстав для скасування декларації, зокрема, виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації.

Також, зазначив, що суд не звернув увагу на положення ЦПК України щодо призначення експертизи.

Отже, ухвала суду першої інстанції від 29.09.2020 року оскаржується лише в частині витребування документів від Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради та не оскаржується в решті.

У відзиві позивач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення без змін.

Справу було призначено до апеляційного розгляду на 01.06.2021 року о 09-30 годині, однак відповідач та треті особи, які були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, до суду не з`явилися й про причини неявки суд не повідомили. У зв`язку з цим апеляційний суд вважає причину неявки в судове засідання вказаних осіб неповажною, вважає, що відповідно до ч.2 ст.372 ЦПК України неявка вказаних осіб не перешкоджає розгляду справи, а тому ухвалив розглянути справу за їх відсутності.

Заслухавши доповідача, перевіривши відповідність ухвали вимогам процесуального закону, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

За положеннями ст.83 ЦПК України:

--- сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду (ч.1);

--- позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви (ч.2);

--- відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи (ч.3);

--- якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч.4);

--- у випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів (ч.5);

--- якщо зі зміною предмета або підстав позову або поданням зустрічного позову змінилися обставини, що підлягають доказуванню, суд залежно від таких обставин встановлює строк подання додаткових доказів (ч.7);

--- докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч.8);

--- копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними (ч.9).

Відповідно до положень ст.103 ЦПК України:

--- суд призначає експертизу за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності (ч.1);

--- у разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу (ч.2);

--- при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза) (ч.3);

--- питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом (ч.4);

--- учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну (ч.5).

Разом з тим, згідно з вимогами п.2 ч.1 ст.43 вказаного Кодексу учасники справи мають право подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам.

За положеннями ч.2 ст.197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд:

--- з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше (п.7);

--- вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста (п.8).

З матеріалів вбачається, що 28 березня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом (а.с.2-5).

Того ж дня позивач подав до суду клопотання про витребування доказів, зокрема просив витребувати у відповідача завірені належним чином копії: повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками СС1, яку зареєстровано 26.04.2018 року за №ХС 55; Декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками СС1, яку зареєстровано Управлінням з питань ДАБК ХМР 05.12.2018 року за №ХС 82; документів, які разом з ними були подані; припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 03.11.2017 року; інших документів, винесених за результатами позапланових перевірок, проведених на об`єкті "Ремонтні роботи за адресою: АДРЕСА_4 " (а.с.26).

В обґрунтування вказаного клопотання позивач послався на те, що він не має можливості самостійно отримати вказані документи, які необхідні для правильного та всебічного розгляду справи.

Ухвалою суду від 19.04.2019 року було відкрито провадження у справі та визначено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження (а.с.35).

03.12.2019 року представником третьої особи ОСОБА_3 подано письмові пояснення, в яких вважає, що у задоволенні позову слід відмовити з огляду на таке.

Позивачем подано копії документів, які не можна вважати доказами, які підтверджують вимоги, заявлені позивачем.

Також зазначив, що вказані обставини не свідчать про порушення прав позивача, який не ставить в якості предмета позову відшкодування шкоди. Позивач не зазначив, в чому полягає порушення його прав і не доведення порушення їх.

Також вказав, що позивач не має права оскаржувати Декларацію та Повідомлення (ч.2 ст.39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"), які до того ж вичерпують свою дію моментом державної реєстрації права власності на новостворене майно. А тому позов, предметом якого є ненормативні акти індивідуальної дії (Декларація, Повідомлення), що застосовуються одноразово, які після реалізації вичерпують свою дію фактом виконання і з прийняттям яких виникають правовідносини, пов`язані з реалізацією певних суб`єктивних прав та інтересів, не повинні розглядатися, оскільки обраний позивачем спосіб захисту порушених прав не забезпечує їх реального захисту. Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 11.11.2014 року у справі №21-405а14 та від 30.09.2015 року у справі №911/3396/14.

Також зазначив, що при поданні Декларації та повідомлення було дотримано відповідного порядку.

В підготовче судове засідання сторони не з`явилися, від представника позивача надійшла заява про проведення підготовчого судового засідання без її участі, та просила суд призначити судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої призначити експерту ОСОБА_4 , та на вирішення якої поставити наступні питання:

--- Чи відповідає розроблена документація реконструкції двокімнатної квартири АДРЕСА_5 вимогам нормативно правових актів, у галузі будівництва (ДБН, СНиП тощо) наведеним замовником даних у повідомлені Управління з питань ДАБК ХИР про початок будівництва від 26.04.2018 року за №ХС 55 та у декларації про готовність до експлуатації об`єкта від 05.12.2018 року за №ХС 82?

Якщо не відповідає, то в чому полягають невідповідності? Чи відповідають виконані будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_5 проектній документації, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, наведеним замовником даних у повідомленні Управління з питань ДАБК ХМР про початок будівництва від 26.04.2018 року за № ХС 55 та у декларації про готовність до експлуатації об`єкта від 05.12.2018 року за № ХС 82?

--- Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності? Чи було проведено роботи з реконструкції у квартирі АДРЕСА_5 з порушенням будівельних норм та вимог законодавства України? Чи наявні пошкодження квартири АДРЕСА_1 , якщо так чи отриманні пошкодження стін, підлоги та стелі квартирі АДРЕСА_1 в результаті проведених робіт з реконструкції у квартирі АДРЕСА_5 ? Для проведення судової будівельно-технічної експертизи просить витребувати матеріали інвентарної справи на квартири АДРЕСА_2 та АДРЕСА_1 з Херсонського БТІ, а також зобов`язати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 надати доступ до квартири за адресою АДРЕСА_6 для проведення судової будівельно-технічної експертизи.

Крім того, просила, зокрема, витребувати від Управління з питань Державного архітектурного-будівельного контролю Херсонської міської ради завірені належним чином копії повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів , що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками СС1, яку зареєстровано 26.04.2018 року за №ХС 55 та Декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками СС1, яку зареєстровано Управлінням з питань ДАБК ХМР 05.12.2018 року за №ХС 82 та документів, які разом з ними були подані ; припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 03.11.2017 року та інших документів винесених за результатами позапланових перевірок, проведених на об`єкті "Ремонтні роботи за адресою: АДРЕСА_4 ".

Тобто, стороною позивача визначено конкретний спосіб доведення обставин, на які вона посилається як на підставу своїх доводів, виходячи з принципу змагальності сторін та диспозитивності цивільного судочинства, викладених у ст.ст.12, 13 ЦПК України.

Перевірка ж обґрунтованості заявлених вимог суд має встановлювати лише під час судового розгляду.

Призначаючи судову будівельно-технічну експертизута витребовуючи у відповідача зазначені докази, суд першої інстанції, пославшись, зокрема, на положення ст.ст.81, 103 ЦПК України, виходив з того, що заявлене стороною позивача клопотання про призначення експертизи підлягає задоволенню, оскільки для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання, у зв`язку із чим суд вважає за необхідне призначити по справі судову будівельно-технічну експертизу та поставити на розгляд експертові запропоновані стороною позивача питання, а також виходив з необхідності витребування, зокрема, і від відповідача необхідних доказів.

Апеляційний суд в основному погоджується з таким висновком суду, оскільки він є правильним по суті.

Так, спір між вказаними сторонами виник з приводу скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації та повідомлення про початок будівельних робіт. Не вдаючись до оцінки обґрунтованості позовних вимог, апеляційний суд вважає, що вказана ухвала суду першої інстанції в частині витребування від відповідача доказів є наслідком реалізації права учасника справи на подання доказів.

Зважаючи на наведене, суд першої інстанції обґрунтовано задовольнив вказане клопотання про витребування доказів, а тому оскаржувана ухвала в частині витребування від відповідача доказів є законною і обґрунтованою. В решті ж зазначене оскаржуване судове рішення не оскаржується.

Доводи апеляційної скарги не обґрунтовані вимогами закону та висновків суду не спростовують.

Зокрема, не можуть бути прийняті до уваги посилання скаржника на перебирання на себе судом функцій законодавця, а також на положення ЦПК України щодо призначення експертизи, оскільки вони не містять в собі підстав для скасування оскаржуваної ухвали.

Оскільки суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому відповідно до п.1 ч.1 ст.374, ст.375 ЦПК України це є підставою для того, щоб апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу без змін.

Керуючись ст.367, п.1 ч.1 ст.374, ст.375 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради залишити без задоволення.

Ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 29 вересня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Дата складення повного тексту постанови 03 червня 2021 року.

Головуючий _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ В.В. Майданік

Судді: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ О.В. Кутурланова

_ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Н.В. Орловська