Справа № 362/5739/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25.01.2021 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ярмола О. Я. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частку, що є у спільній сумісній власності,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Васильківського міськрайонного суду Київської області з позовом в якому просить просить визнати за ним право власності на 3/5 частки спадкового майна, а саме квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , припинити право власності ОСОБА_2 на 1/5 частку квартири АДРЕСА_1 та визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/5 частку вказаного нерухомого майна.

11.11.2020 року ухвалою судді Васильківського міськрайонного суду Київської області постановлення ухвалу про направлення даної справи за підсудністю до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, так як позов пред`явлений з порушенням виключної підсудності.

22.01.2021 року протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями цивільну справу було розподілено на суддю Ярмолу О.Я.

Подана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статей 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України з наступних підстав.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленого цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що вона містить вимоги майнового та немайнового характеру.

Частиною 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно із Законом України «Про судовий збір» із позовних заяв майнового характеру, що подаються до суду фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, судовий збір справляється в розмірі 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 840,80 грн., та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 10510,00 грн.

Позивачем подано до суду позов майнового характеру, який підлягає грошовій оцінці, ціна позову визначена у розмірі 333600 грн., що підтверджується висновком про ринкову вартість об`єкта оцінки від 09.09.2020 року.

Тому, враховуючи зазначену позивачем ціну позову 333 600 грн., позивачу необхідно сплатити 3360 грн. судового збору за вимогу майнового характеру.

Також позивачем заявлено вимогу немайнового характеру, а саме припинити право ОСОБА_2 на 1/5 частку в спільному майні квартири АДРЕСА_1 .

Щодо вимоги немайнового характеру, то розмір судового збору відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 840,80 грн.

Відповідно до ст. 365 ч. 2 ЦК України, суд постановляє рішення про припинення права особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду.

Наявність цієї умови дозволяє створити ефективний механізм охорони прав співвласника, право на частку якого припиняється, щодо гарантованого отримання вартості частки в разі ухвалення судового рішення. Адже на підставі цього рішення не тільки припиняється право, але й набувається право на частку іншим співвласником.

Отже, процедура внесення суми відшкодування вартості частини майна на депозит Територіального управління Державної судової адміністрації України у Київській області, з одного боку, є гарантією справедливої сатисфакції особі у зв`язку з припиненням її права на частку у спільному майні, а з іншого боку, є технічною функцією щодо забезпечення виконання однією стороною у справі своїх зобов`язань перед іншою.

Підтвердження внесення позивачем суми на депозитний рахунок, не надано.

Позивач при зверненні до суду з вказаною позовною заявою, надав клопотання про звільнення від сплати судового збору, оскільки має скрутне майнове становище, не працює, не займається підприємницькою діяльністю, інших доходів не має. Також зазначив, що на його утриманні перебувають двоє малолітніх дітей: син ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 на син ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 . Позивач повідомив, що його дружина ОСОБА_6 на даний час працює, але отримує досить мізерну заробітну плату, також на утриманні у позивача перебувають батьки які є пенсіонерами і отримують досить малий розмір пенсії.

Так, відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі та з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати. Аналогічні положення містяться в ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Суд, оглянувши матеріали заяви та надані позивачем докази в підтвердження майнового стану, враховуючи принципи пропорційності, баланс між інтересами сторін, особливості предмета спору приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору.

Отже, позивачу необхідно надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору за позовну вимогу майнового характеру в розмірі 3360 грн., та немайнового характеру розмірі 840,80 грн., а також необхідно внести кошти на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України у Київській області щодо вимоги про припинення права ОСОБА_2 на 1/5 частку в спільному майні квартири АДРЕСА_1 , надати довідку про зареєстрованих осіб у спірній квартирі на час звернення до суду.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, позивачу надається строк для усунення зазначених вище недоліків, в іншому випадку вона буде вважатись неподаною і повернута позивачу.

А тому, керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частку, що є у спільній сумісній власності- залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Попередити про те, що в разі не усунення недоліків позовної заяви в установлений строк, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяО. Я. Ярмола