КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження: Доповідач - Кулікова С.В.
№ 22-ц/824/6703/2021
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 753/4440/20

27 травня 2021 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Кулікової С.В.

- Заришняк Г.М.

суддів - Рубан С.М.

при секретарі - Климчук Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 02 березня 2021 року, постановлену під головуванням судді Сирбул О.Ф., у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про поділ майна шляхом стягнення грошової компенсації вартості частки такого майна, стягнення майнової компенсації за володіння і користування частиною у спільній частковій власності та припинення права власності на частку у спільному майні,-

в с т а н о в и в :

У березні 2020 року ОСОБА_2 звернувся з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про поділ майна шляхом стягнення грошової компенсації вартості частки такого майна, стягнення майнової компенсації за володіння і користування частиною у спільній частковій власності та припинення права власності на частку у спільному майні, в якому просив стягнути з відповідачів у рівних частинах грошову компенсацію вартості частки у праві спільної часткової власності в розмірі 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 , у сумі 475 000 грн.; стягнути з відповідачів у рівних частинах матеріальну компенсацію за володіння і користування 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 , у сумі 126 000 грн.; його право на частку у праві спільної часткової власності в розмірі 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 , припинити з дня отримання ОСОБА_2 грошової компенсації та визнати з цієї дати за ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у рівних частинах право спільної часткової власності на 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 .

02 березня 2021 року представник позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_6 подав клопотання про призначення оціночно-будівельної експертизи по цивільній справі, яке обґрунтовувала тим, що для визначення розміру грошової компенсації вартості частки у спільній частковій власності та розміру майнової компенсації за володіння і користування цією частковою власністю необхідно проведення експертизи ринкової вартості та розміру щомісячної орендної плати об`єкту нерухомості, а визначена позивачем при поданні позову ринкова вартість квартири є орієнтовною та основана на публічно доступній інформації. Разом із тим, позивач не має змоги самостійно надати суду висновок експерта, складений на його замовлення відповідно до ч. 1 ст. 106 ЦПК України, оскільки не має доступу до квартири АДРЕСА_1 , з огляду на те, що відповідачі не пускають його в квартиру за жодних обставин.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 02 березня 2021 року призначено по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 про поділ майна шляхом стягнення грошової компенсації вартості частки такого майна, стягнення майнової компенсації за володіння і користування частиною у спільній частковій власності та припинення права власності на частку у спільному майні, оціночно-будівельну експертизу на розгляд якої поставлено наступні питання:

- яка на даний час дійсна ринкова вартість двокімнатної квартири АДРЕСА_2 ?

- який на даний час середній ринковий розмір щомісячної орендної плати за двокімнатну квартиру АДРЕСА_2 ?

Зобов`язано відповідачів надати експерту доступ до квартири АДРЕСА_2 .

Проведення експертизи доручено ОСОБА_8 .

Експерта попереджено про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

В розпорядження експерта надано матеріали цивільної справи № 753/4440/20.

Обов`язок по оплаті експертизи покладено на позивача ОСОБА_2 .

Провадження по справі на час виконання експертизи зупинено.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду, ОСОБА_1 звернулася з апеляційною скаргою, в якій просила скасувати ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 02.03.2021 року, відмовити в задоволенні клопотання про призначення експертизи, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу обґрунтовувала тим, що питання про визначення середнього ринкового розміру щомісячної орендної плати за квартиру не відноситься до завдань оціночно-будівельної експертизи та не може бути постановлено судом на вирішення такої експертизи.

Вказувала на те, що в ухвалі суду не зазначено підстав, з яких суд обрав експерта, чи має він відповідну ліцензію та атестацію для проведення судових експертиз та не зазначено підстав зобов`язання відповідачів надати експерту доступ до квартири.

Крім того, у резолютивній частині оскаржуваної ухвали не зазначено висновку про задоволення клопотання чи відмову у його задоволенні, а тому підстави призначення експертизи за клопотанням позивача взагалі відсутні.

У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача просила відмовити у задоволенні апеляційної скарги, та залишити ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 02.03.2021 року - без змін. Зазначала, що саме експерт наділений безпосередньо правом самостійно визначати чи в його компетенції відповісти на поставлені питання та за необхідності, його обов`язком є їх уточнення або повідомлення про причини неможливості надати експертний висновок. Суд, як і позивач не володіють спеціальними знаннями у сфері нерухомості, а орієнтовний перелік запитань в Науково-методичних рекомендаціях не містить приклад питання, яке необхідно визначати, тому його сформульовано виходячи з предмету позову та з метою об`єктивного і справедливого визначення розміру суми матеріальної компенсації за володіння і користування частиною в спільній частковій власності. Вказувала на те, що скаржник безпідставно ототожнила зобов`язання надати експерту доступ до квартири для проведення експертизи із примусовим виконанням як способу захисту цивільних прав та інтересів особи згідно ст.. 16 ЦК України. Звертала увагу на те, що до клопотання про призначення експертизи позивачем надавалася повна інформація про експерта, та відповідні докази наявні в матеріалах справи та досліджені судом при постановленні ухвали.

В судовому засіданні представник позивача заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив залишити її без задоволення.

Інші учасники справи в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справу повідомлені належно, про причини неявки суду не повідомили, тому колегія суддів вважала можливим проводити розгляд справи у їх відсутності.

Заслухавши доповідь судді Кулікової С.В., пояснення представника позивача, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про задоволення клопотання позивача про призначення у справі оціночно-будівельної експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки для повного та всебічного з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання, призначення по справі експертизи є необхідним.

Такий висновок суду відповідає обставинам справи та вимогам закону, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (стаття 12 ЦПК України).

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Всебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справа. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

За змістом частин другої, третьої статті 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Згідно із вимогами статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Окрім того, відповідно до пункту 3.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

Виходячи з наведеного, враховуючи, що для визначення розміру грошової компенсації вартості частки у спільній частковій власності та розміру майнової компенсації за володіння і користування цією частковою необхідно спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність передбачених законом підстав для призначення у справі судової оціночно-будівельної експертизи.

Доводи апеляційної скарги про те, що питання про визначення середнього ринкового розміру щомісячної орендної плати за квартиру не відноситься до завдань оціночно-будівельної експертизи та не може бути постановлено судом на вирішення такої експертизи, колегія суддів вважає безпідставними з огляду на наступне.

Основними завданнями оціночно-будівельної експертизи є: визначення різних видів вартості поліпшень земельних ділянок (будівель та їх частин, споруд, передавальних пристроїв тощо); визначення відповідності виконаної оцінки нерухомого майна (поліпшень земельної ділянки) вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, методології, методам, оціночним процедурам.

Орієнтовний перелік вирішуваних питань: Яка вартість (зазначити вид вартості: ринкова, залишкова, ліквідаційна, вартість ліквідації, спеціальна, інвестиційна тощо) об`єкта нерухомого майна (зазначити об`єкт: будівля, приміщення, квартира, споруда тощо)? Яка вартість (зазначити вид вартості: ринкова, залишкова, ліквідаційна, вартість ліквідації, спеціальна, інвестиційна тощо) частки (зазначити частку: -1/2, -1/4 тощо) об`єкта нерухомого майна (зазначити об`єкт: будівля, приміщення, квартира, споруда тощо)? Чи відповідає виконана оцінка нерухомого майна (зазначити об`єкт) вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, методології, методам, оціночним процедурам?

Відповідно до п. 2.1 розділу ІІ Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 експерт має право у разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення невідкладно заявляти клопотання органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), щодо уточнення поставлених експертові питань. Експерт може відмовитися від проведення експертизи, якщо наданих йому матеріалів недостатньо для виконання покладених на нього обов`язків, а витребувані додаткові матеріали не надані, або якщо поставлені питання виходять за межі його спеціальних знань. Повідомлення про відмову повинно бути вмотивованим.

Таким чином, експерт наділений правом самостійно визначити чи в наявні у нього спеціальні знання для надання відповідей на поставлені питання.

Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що в ухвалі суду не зазначено підстав, з яких суд обрав експерта ОСОБА_8 чи має він відповідну ліцензію та атестацію для проведення судових експертиз та не зазначено підстав для зобов`язання відповідачів надати експерту доступ до квартири, враховуючи наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, заявляючи клопотання про призначення у справі експертизи, представник позивача запропонувала проведення експертизи доручити судовому експерту ФОП ОСОБА_8 (свідоцтво експерта № 965 продовжено безстроково рішенням Центральної експертно-кваліфікаційної комісії Міністерства юстиції України № 17 від 20.03.2009 р.) та на підтвердження наявності свідоцтва для проведення експертизи надала картку атестованого судового експерта (а.с. 148-150). Суд першої інстанції, враховуючи відсутність заперечень відповідачів щодо заявленого клопотання про призначення експертизи, зокрема, і щодо запропонованого експерта, дійшов обгрунтованого висновку про можливість доручити проведення судової оціночно-будівельної експертизи судовому експерту ОСОБА_8.

Щодо зобов`язання відповідачів надати експерту доступ до квартири, то вказане узгоджується з ч. 1 ст. 104 ЦПК України та свідчить про забезпечення проведення експертизи відповідачами.

Не спростовують також висновків суду про наявність правових підстав для призначення експертизи, посилання в апеляційній скарзі на те, що у резолютивній частині оскаржуваної ухвали не зазначено висновку про задоволення клопотання чи відмову у його задоволенні, тому колегія суддів їх відхиляє.

Відтак, з метою всебічного, повного й об`єктивного з`ясування обставин справи, колегія суддів вважає, що у суду були наявні об`єктивні підстави для призначення оціночно-будівельної експертизи у даній справі.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції щодо призначення у даній справі експертизи постановлена відповідно до вимог процесуального законодавства і підстави для її скасування відсутні.

Підстави для відшкодування судових витрат на користь ОСОБА_1 відсутні, оскільки апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381-384, 389 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 02 березня 2021 рокузалишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 28 травня 2021 року.

Головуючий: Судді: