Справа № 308/2660/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 червня 2021 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі головуючого - судді Логойди І.В., за участі секретаря судового засідання Лупак В.І., за участі позивача ОСОБА_1 , її представника адвоката Вакули Ю.І., розглядаючи у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до відповідача ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Ужгородська районна державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Вакула Ю.І. звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Ужгородська районна державна нотаріальна контора, про визнання права власності на спадкове майно.

Ухвалою суду від 23.03.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. У судове засідання, призначене на 19.04.2021 не з`явився відповідач та його представник, через канцелярію суду подав заяву про перенесення підготовчого судового засідання у зв`язку з особистими сімейними обставинами. Ухвалою суду розгляд справи відкладено на 13.05.2021. У судове засідання представник третьої особи не з`явився, причини неявки не повідомив. Представниками сторін подано заяви: представником позивача про уточнення позовних вимог, представником відповідача про заперечення щодо позовних вимог та зустрічну позовну заяву. У судовому засіданні представник відповідача повідомив про пропущення строку для надання відзиву на позов та зустрічної позовної заяви, заявив усно клопотання про його поновлення, навів причини. Розгляд справи було відкладено на 03.06.2021 для надання можливості позивачу висловити свою позицію з приводу заперечень щодо позовних вимог та зустрічної позовної заяви. У судовому засіданні представник позивача та позивач просили залишити заперечення щодо позовних вимог та зустрічну позовну заяву без розгляду у зв`язку з пропуском процесуальних строків, враховуючи вимоги ст. 126, 193 ЦПК України.

У судове засідання відповідач та його представник не з`явились, представником відповідача подано письмову заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з необхідність вирішення спору мирним шляхом. Проти задоволення даної заяви позивач та його представник заперечили.

Суд, заслухавши думку учасників справи, проаналізувавши матеріали справи, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим кодексом.

Під процесуальним строком розуміють строк, в межах якого вчиняються певні процесуальні дії.

Статтею 127 ЦПК України визначено порядок поновлення та продовження процесуальних строків. Так, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язків сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

У судовому засіданні представник відповідача просила врахувати суд як поважні причини пропуску процесуального строку на подання відзиву на позов та подання зустрічного позову, враховуючи особисті втрати у родині, не підтверджуючи їх належними доказами. Поряд з цим, суд вважає особисті обставини такими, що достатні для поновлення процесуального строку. Також, вимогами ч. 2 ст. 182 ЦПК України передбачено, що заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. У даному випадку заява про поновлення строку подана в усній формі, підстави для її не розгляду відсутні.

Так, згідно п. 1 ч. 1 ст. 191 ЦПК України у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до ч.7 ст. 178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Вимогами статті 193 ЦПК України передбачено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Представником відповідача подано зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , до Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, третя особа без самостійних вимог Ужгородська районна державна нотаріальна контора про визнання заповіту недійсним. Позивач за зустрічним позовом вважає, що підпис на заповіті від 18.05.2017 вчинений від імені ОСОБА_3 іншою особою.

Зустрічна позовна заява подана з дотриманням вимог ст. 194 ЦПК України та відповідає вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. Суд вважає, що позов ОСОБА_1 до відповідача ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Ужгородська районна державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно та зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , до Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, третя особа без самостійних вимог Ужгородська районна державна нотаріальна контора про визнання заповіту недійсним є взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом слід об`єднати в одне провадження з первісним позовом. З урахуванням наведеного, враховуючи положення ст. 127 ЦПК України, вважаю за необхідне поновити відповідачу процесуальний строк на подання відзиву на позовну заяву позивача за первісним позовом.

Відповідно до п.п.1, 2 ч. 2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого ЦПК України строку у випадку неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Частиною 9 ст.223 ЦПК України передбачено, що про відкладення розгляду справи постановляється ухвала.

За наведених обставин, враховуючи вимоги ст. 223 ЦПК України, розгляд справи слід відкласти, про що належним чином повідомити учасників справи.

Зважаючи на вищенаведене, керуючись ст. 53, 178, 193, 223, 258-261, 274-279, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Вакули Ю.І. про залишення відзиву на позов без розгляду та про відмову у прийнятті зустрічної позовної заяви - відмовити.

Визнати поважним пропущений строк для надання відзиву на позов та подання зустрічного позову. Поновити відповідачу строк на подання відзиву та зустрічного позову.

Прийняти зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , до Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, третя особа без самостійних вимог Ужгородська районна державна нотаріальна контора про визнання заповіту недійсним та об`єднати його в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до відповідача ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Ужгородська районна державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно.

Відкласти розгляд справи за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Ужгородська районна державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно та зустрічним позовом ОСОБА_2 до першого відповідача - ОСОБА_1 , другого відповідача - Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору: Ужгородська районна державна нотаріальна контора про визнання заповіту недійсним на 22.06.2021 на 11 год. 20 хв.

Продовжити сторонам строк для подання заяв по суті спору за первісним позовом до 22.06.2021.

Встановити строк для подачі відзиву на зустрічну позовну заяву протягом п`яти днів з дня отримання відзиву, яка має бути поданий у порядку та формі, визначених в ч.ч. 3-5 ст. 178 ЦПК України.

Копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) відповідачем позивачу одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу строк на подачу відповіді на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву, яка має бути поданий у порядку та формі, визначених в ч.ч. 3-5 ст. 178 ЦПК України.

Встановити відповідачу строк для подачі заперечень на відповідь на відзив позивача протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив. До заперечення застосовуються правила ч.ч.3-5 ст. 178 ЦПК України.

Відповідь на відзив і заперечення повинні бути надіслані (надані) сторонам одночасно з надісланням (наданням) їх до суду.

Інші учасники справи мають право в п`ятиденний строк надати свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив та заперечення.

Вебадреса сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається - ug.zk.court.gov.ua.

Копію даної ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області І.В. Логойда