№ 208/5588/20
№ 2/207/25/21
20 січня 2021 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Бистрової Л.О.
при секретарі Мозоль О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кам`янське в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні Ініціативи» до ОСОБА_1 , малолітньої ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування в особі служби у справах дітей Кам`янської міської ради про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення з житлового приміщення,
Представник ТОВ «Кредитні Ініціативи» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , малолітньої ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування в особі служби у справах дітей Кам`янської міської ради про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення з житлового приміщення.
В обґрунтування пред`явлених позовних вимог позивачем вказано, що 28.11.2012 року між ПАТ «Сведбанк» та ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» був укладений договір факторингу, відповідно до якого права вимоги були відступлені ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс».
В свою чергу, згідно договору факторингу від 28.11.2012 року, ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» продав кредитний договір № 0310/0907/71-240 від 19.09.2007 року ТОВ «Кредитні Ініціативи».
В забезпечення виконання зобов`язання за кредитним договором між банком та відповідачем ОСОБА_1 було укладено іпотечний договір № 0310/0907/71-240-Z-1 від 19.09.2007 року, посвідчений приватним нотаріусом Дніпродзержинського міського нотаріального округу Кир`як С.А., зареєстрований за №1722. Предметом іпотеки було визначено нерухоме майно, а саме: квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 . Вказаний предмет іпотеки належить ОСОБА_1 на праві приватної власності.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі та про відсутність заперечень проти проведення заочного розгляду справи.
Відповідачі у судове засідання не з`явились. Судом вживалися заходи щодо їх повідомлення про дату, час та місце розгляду справи належним чином.
Відповідно до положень ч.1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи наявність у справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що представник позивача проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч.1 ст. 280 та відповідно до ч.1 ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без участі їх представника.
На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, дійшов до висновку, що позов не підлягає задоволенню за наступних підстав:
В судовому засіданні встановлено, що 28.11.2012 року між ПАТ «Сведбанк» та ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» був укладений договір факторингу, відповідно до якого права вимоги були відступлені ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс».
В свою чергу, згідно договору факторингу від 28.11.2012 року, ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» продав кредитний договір № 0310/0907/71-240 від 19.09.2007 року ТОВ «Кредитні Ініціативи».
В забезпечення виконання зобов`язання за кредитним договором між банком та відповідачем ОСОБА_1 було укладено іпотечний договір № 0310/0907/71-240-Z-1 від 19.09.2007 року, посвідчений приватним нотаріусом Дніпродзержинського міського нотаріального округу Кир`як С.А., зареєстрований за №1722. Предметом іпотеки було визначено нерухоме майно, а саме: квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 . Вказаний предмет іпотеки належить ОСОБА_1 на праві приватної власності.
Частиною 2 ст. 1050 ЦК України передбачено, що в разі якщо договором встановлено обов`язок Позичальника повернути позику (кредит) частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини Позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплати процентів, належних йому відповідно до умов договору.
Відповідно до ст.526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу.
Статтею 629 ЦК України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Згідно ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки тощо.
Частина 1 ст. 625 ЦК України передбачає, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Статтею 1 Закону України «Про іпотеку» встановлено, що іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому Законом України «Про іпотеку».
Частинами 1 та 4 ст. 33 Закону України «Про іпотеку» встановлено, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.
Частиною 1 та 2 ст. 35 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення з житлового приміщення у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення з житлового приміщення шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Положення частини першої цієї статті не є перешкодою для реалізації права іпотекодержателя звернутись у будь-який час за захистом своїх порушених прав до суду у встановленому законом порядку.
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою №2/5884 від 25.05.2020 року про реєстрацію та склад сім`ї (а.с.14).
Пунктом 11 іпотечного договору від 19.09.2007 року укладеного між АКБ «ТАС-Комерцбанк» та ОСОБА_1 передбачено, що банк набуває право звернути стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання ОСОБА_1 зобов`язання по поверненню кредиту, процентів та інших виплат пов`язаних з кредитним договором. При настанні зазначених випадків іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю письмову вимогу про усунення порушення основного зобов`язання та зобов`язань, передбачених цим договором, у строк, що не перевищує тридцяти календарних днів, та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі розпочати звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до умов цього договору. Сторони за взаємною згодою встановили, що визначений у договорі тридцятиденний строк починає підліковуватись з дати, що зазначена на квитанції, яка надається іпотекодержателю відділенням зв`язку при відправленні іпотекодавцю листа з вимогою про усунення порушення основного зобов`язання з повідомленням про вручення, або дата, зазначена на такому листі, що отриманий іпотекодавцем особисто у іпотекодержателя.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідачу ОСОБА_1 було надіслано повідомлення про усунення порушень, вимога про добровільне виселення № 1150 від 27.07.2020 року (а.с.18), однак матеріали справи не містять доказів на підтвердження того факту, що відповідач отримав вказане повідомлення банку.
З огляду на вищенаведені обставини справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.
У зв`язку з відмовою в задоволенні позову понесені позивачем судові витрати відшкодуванню не підлягають.
Керуючись ст.ст. 526, 530, 611, 625, 629, 1050, 1054 ЦК України, ст.ст. 81, 89, 133, 141, 263-265, 268, 280 ЦПК України, суд, -
У задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні Ініціативи» до ОСОБА_1 , малолітньої ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування в особі служби у справах дітей Кам`янської міської ради про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення з житлового приміщення - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду у тридцятиденний строк з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Головуючий суддя Л.О. Бистрова