Справа №295/923/21
У х в а л а

Про залишення позовної заяви без руху

29 січня 2021 року

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Стрілецька О.В.,

вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Сєтак Віктор Ярославовичпро визнання договору позики неукладеним і недійсним, договору іпотеки із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя недійсним, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та витребування майна із чужого володіння,-

в с т а н о в и в:

26.01.2021 року позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить:

- визнати договір позики від 29 травня 2020 року, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , неукладеним та недійсним;

- визнати недійсним договір іпотеки від 29 травня 2020 року, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтаком В.Я. за реєстром №3960;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Сєтака В.Я., індексний номер 54632598 від 19.10.2020 року про реєстрацію іпотеки на двокімнатну квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- витребувати із володіння ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка була предметом іпотечного договору із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя №3960 від 29.05.2020 року, шляхом передачі приміщень в натурі ОСОБА_3 .

При вирішенні питання про відкриття провадження по справі суддею встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 - 177 ЦПК України.

За пунктом 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Пунктом 2 частини 1 статті 176 ЦПК передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Аналогічні правові висновки містяться в постановах Великої Палати Верховного Суду у справі № 907/9/17 від 26.02.2019 року та Касаційної цивільної палати Верховного Суду від 02.10.2019 року у справі № 307/23/18.

Всупереч вказаним вимогам позивачем не визначено ціну позову у частині вимоги майнового характеру витребування майна, яка виражається вартістю майна, яке позивач просить витребувати із володіння відповідача.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачами одночасно заявлено три вимоги немайнового характеру - визнати договір позики від 29 травня 2020 року неукладеним та недійсним; визнати недійсним договір іпотеки від 29 травня 2020 року; скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Сєтака В.Я.; а також вимогу майнового характеру витребування майна із володіння відповідача.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до абз. 1 ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за позовну заяву майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що на день подання даного позову становить 908 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що на день подання даного позову становить 11350 грн). За позовну вимогу немайнового характеру, пред`явлену фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб (щона день подання даного позову становить 908 грн).

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що при зверненні до суду з позовом позивач сплатила судовий збір не в повному обсязі.

При зверненні до суду з даним позовом позивачем сплачено судовий збір у сумі 3363,20 грн, тобто по 840,80 грн за кожну позовну вимогу. Оскільки із заявлених позовних вимог немайновий характер носять лише три вимоги, позивачу необхідно доплатити судовий збір за кожну з вимог немайнового характеру у сумі по 67,20 грн. за кожну, тобто 201, 60 грн.

Крім того, за пред`явлення вимоги майнового характеру позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі, який слід визначити, виходячи з ціни позову, яка має бути підтверджена належними доказами, однак не менше 908,00 грн та не більше 11350,00 грн, та надати до суду докази його сплати.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Разом з тим, в позовній заяві позивачем заявлено вимогу визнати договір позики від 29 травня 2020 року, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , одночасно неукладеним та недійсним. Одночасне визнання одного й того ж правочину неукладеним і недійсним є неможливим.

У пункті 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 06.11.2009 року зазначено, що відповідно до частини першої статті 215 ЦК підставою недійсності правочину є недодержання стороною (сторонами) вимог, які встановлені статтею 203 ЦК, саме на момент вчинення правочину. Не може бути визнаний недійсним правочин, який не вчинено, тобто який є неукладеним.

Отже, позивачу слід уточнити заявлену позовну вимогу про визнання договору позики від 29 травня 2020 року, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , неукладеним та недійсним, оскільки така вимога містить способи захисту порушеного права, які суперечать одне одному, так як лише укладений договір може бути визнано недійсним. Позивачу слід привести вказану вимогу у відповідність до вимог чинного законодавства та з урахуванням способу захисту, який належним чином сприятиме відновленню прав, які позивач вважає порушеними, а також, навести відповідне обґрунтування уточненої позовної вимоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на те, що позивач подала позов, який не відповідає вимогам ст. 175-177 ЦПК України, а саме - не визначена ціна позову, не в повному обсязі оплачений судовим збором та зазначений спосіб захисту порушених прав, який не відповідає вимогам законодавства, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк, достатній для усунення виявлених недоліків.

Керуючись ст. 175-177, 185України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Сєтак Віктор Ярославовичпро визнання договору позики неукладеним і недійсним, договору іпотеки із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя недійсним, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та витребування майна із чужого володіння залишити без руху.

Встановити позивачам для усунення виявлених недоліків строк, що не перевищує 7 (семи) календарних днів з моменту отримання копії ухвали.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Стрілецька