Справа № 504/75/21
Номер провадження 2/504/954/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15.01.2021смт.Доброслав

Суддя Комінтернівського районного суду Одеської області Литвинюк А.В., розглянувши матеріали позовної заяви ТОВ «Глобал Спліт» до ОСОБА_1 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет застави,

встановив:

06.01.2021 року на адресу суду надійшла позовна заява ТОВ «Глобал Спліт» до ОСОБА_1 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 , в якій позивач просить в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_2 за кредитним договором №0 від 06.03.2008 року звернути стягнення на предмет застави: автомобіль марки «SKODA», модель «Super B», 2008 року випуску, сірого кольору, державий номерний знак НОМЕР_1 , шасі НОМЕР_2 , що належить на праві власності ОСОБА_1 шляхом продажу його на публічних торгах, початкову ціну встановити на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Комінтернівського районного суду Одеської області Литвинюк А.В.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суддя вважає за необхідне залишити її без руху з наступних підстав.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п.а ч.12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

При цьому, належним та допустимим доказом вартості спірного майна є належним чином оформлений звіт суб`єкта оціночної діяльності про вартість об`єкта.

Відповідно до ст.12 вказаного Закону звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

За таких обставинах, позивачу необхідно надати докази дійсної вартості спірного об`єкту на момент пред`явлення позову до суду.

Також, згідно ст.95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Проте, в порушення положень ст.95 ЦПК України до позову не додано належним чином засвідченої копії звіту суб`єкта оціночної діяльності про вартість спірного об`єкту на час звернення до суду із зазначеним позовом.

Також позивачем необґрунтовано вказано ціну позову в розмірі 2102 грн., оскільки вона не відповідає фактичній (ринковій) вартості спірного майна, виходячи з дійсної вартості на час розгляду справи відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Ціна позову це грошовий вираз майнових вимог позивача. Ціна позову має важливе значення, насамперед для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду.

Позивач вказує ціну позову 2102 грн., проте при сплаті судового збору за вимогу майнового характеру вказує на оцінку предмету застави 153640 грн. згідно кредитного договору станом на 05.05.2008 року та відповідно до цієї оцінки сплачує судовий збір у розмірі 2102 грн.

З викладеного вбачається, що позивачеві слід визначити ціну позову, обумовлену вартістю майна та доплатити судовий збір, виходячи з вірно визначеної ціни позову.

Варто зазначити, що згідно із ст.176 ЦПК ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Тобто, наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами ст.4 Закону України «Про судовий збір».

Наведене узгоджується із правовим висновком, зробленим Великою палатою ВС в постанові від 26.02.2019року в справі №907/9/17.

Отже, розмір судового збору за подання даного позову про звернення стягнення на предмет застави в рахунок погашення заборгованості необхідно обчислювати відповідно до вимог ст.4 Закону України «Про судовий збір», виходячи із вартості заставного майна.

Відповідно до ч.ч.1 та 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Додатково суд роз`яснює, що відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст.ст.175,177, 185 ЦПК України, суддя,

ухвалив:

Позовну заяву ТОВ «Глобал Спліт» до ОСОБА_1 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет застави - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позову протягом 10 (десяти) днів з дня отримання цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута зі всіма доданими до неї документами, на підставі ч.3 ст.185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Литвинюк А. В.