Справа № 0808/9077/2012
Провадження № 4-с/331/12/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2021 року м. Запоріжжя

Жовтневий районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Антоненко М.В.

при секретарі Федоровій К.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференцзв*язку скаргу ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Проценка Дмитра Юрійовича, стягував Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Форінт», -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Проценко Дмитра Юрійовича, стягувач Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Форінт».

В обгрунтування скарги зазначено, що згідно з рішенням Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 30.09.2014 у цивільній справі №0808/9077/2012 (провадження № 2/331/10/14) за позовом Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» в особі Запорізької обласної дирекції Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором позов задоволено. Стягнуто в солідарному порядку з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» в особі Запорізької обласної дирекції АТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованість за кредитним договором №010/02-2/2*1 від 19.01.2007 в загальному розмірі 2 523 667 гривень 47 копійок, з них: заборгованість за тілом кредиту - 2 406 925 гривень 31 копійка; заборгованість за неспїіаченими відсотками за період з 14.10.2011 по 09.09.2012 - 108 508 гривень 92 копійки; нарахована пеня на заборгованість за відсотками за період з 29.10.2011 по 09.09.2012 - 2 563 гривні 72 копійки; нарахована пеня на заборгованість за графіками за період з 29.03.2012 по 09.09.2012 - 5 669 гривень 52 копійки; стягнуто з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» в особі Запорізької обласної дирекції АТ «Райффайзен Банк Аваль» судовий збір в розмірі 1609 гривень 50 копійок з кожного.

На виконання зазначеного рішення суду 11.06.2015 Жовтневим районним судом м. Запоріжжя було видано виконавчий лист.

28.05.2018 ухвалою Жовтневого районного суду м. Запоріжжя у справі № 0808/9077/2012 (провадження №6/331/153/2018) замінено стягувача Публічне акціонерне товаристві «Райффайзен Банк Аваль» його правонаступником Товариством з обмеженою відповідальність «Фінансова компанія «Форінт» (місцезнаходження: бульвар Лесі Українки, буд. № 34 оф. 212, м Київ, ) у виконавчих провадженнях: №50438777 відносно боржника ОСОБА_2 , №48063961 відносно боржника ОСОБА_1 , з примусовогс виконання виконавчих листів у справі № 2/331/10/14 від 11.06.2016, виданими на виконанню рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 30 вересня 2014 року у цивільній справі № 2/331/10/14.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Проценко Дмитра Юрійовича від 06.12.2019 відкрито виконавче провадження за номером у АСВП 60821933 з виконання зі стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Форінт» заборгованості за рішенням Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 30.09.2014 у цивільній справі №0808/9077/2012 (провадження № 2/331/10/14) за позовом Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» в особі Запорізької обласної дирекції Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Проценко Дмитра Юрійовича від 13.08.2020 у виконавчому провадженні за номером у АСВП 60821933 було описано та накладено арешт на наступне нерухоме майно, що належить на праві власності боржнику - ОСОБА_1 :

1) Одноповерхова будівля магазину літера А загальною площею 90,6 кв. м. стіни якої виготовлені з цегли, обшиті пластиком, перекриття - металеві балки, підшиті дошками, дах металевий, підлога - керамічна плитка. Опалення відсутнє. Вікна та двері металопластикові. Будівля складається з: 1 торгівельна зала - 45,1 кв. м., 2 торгівельна зала - 45,5 кв. м., розташована за адресою:

АДРЕСА_1 ) Одноповерхова будівля магазину літера Б загальною площею 97,3 кв. м. стіни якої виготовлені з цегли, обшиті пластиком, перекриття - металеві балки, підшиті дошками, дах металевий, підлога - керамічна плитка. Опалення відсутнє. Вікна та двері металопластикові. Будівля складається з: 1 торгівельна зала - 49,0 кв. м., 2 торгівельна зала - 48,3 кв. м., розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Проценко Дмитра Юрійовича від 30.09.2020 у виконавчому провадженні за номером у АСВП 60821933 з метою оцінки нерухомого майна, належного боржнику, призначено суб`єкта оціночної діяльності-суб`єкта господарювання ОСОБА_3 (сертифікат суб`єкта оціночної діяльності №465/20 від 02.06.2020).

Як вбачається з матеріалів виконавчого провадження суб`єктом оціночної діяльності ОСОБА_3 було виконано оцінку та направлено приватному виконавцю висновки про вартість майна, описаного та арештованого згідно постанови приватного виконавця від 13.08.2020 у виконавчому провадженні за номером у АСВП 60821933.

Відповідно до висновку про вартість майна підсумкова величина вартості отриманої за результатами оцінки вартість склала:

1) Одноповерхова будівля магазину літера А, розташована за адресою: АДРЕСА_2 - 1 054 500 грн;

2) Одноповерхова будівля магазину літера Б, розташована за адресою: АДРЕСА_2 - 1 126 900 грн.

Таким чином, боржник обізнаний про про результати визначення вартості чи оцінки майна 08.12.2020.

Відповідно до ч. ч. 2, 5 ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» у разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника.

Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Відповідно до ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України , цим Законом, іншими законами та нормативно- правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону , а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Ст. 2 Закону України «Про виконавче провадження» визначено засади виконавчого провадження, такі як: 1) верховенства права; 2) обов`язковості виконання рішень; 3) законності; 4) диспозитивності; 5) справедливості, неупередженості та об`єктивності; 6) гласності та відкритості виконавчого провадження; 7) розумності строків виконавчого провадження; 8) співмірності заходів примусового виконання рішень та обсягу вимог за рішеннями; 9) забезпечення права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності державних виконавців, приватних виконавців.

Відповідно до п. 15 ч. 3 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право залучати в установленому порядку понятих, працівників поліції, інших осіб, а також експертів, спеціалістів, а для проведення оцінк майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання.

Участь експерта, спеціаліста та суо єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання виконавчому провадженні визначені ст. 20 цього Закону, відповідно до ч. 3 якої експерт або спеціаліст зобов`язаний надати письмовий висновок, а суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання - письмовий звіт з питань, що містяться в постанові, протягом 15 робочих днів дня ознайомлення з постановою виконавця. Цей строк може бути продовжений до 30 робочих днів за погодженням з виконавцем.

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 19 Закону України «Про виконавче провадження» стороні виконавчого провадження та прокурор як учасник виконавчого провадження мають праве ознайомлюватися з матеріалами виконавчого провадження, робити з них виписки, знімати копії заявляти відводи у випадках, передбачених цим Законом, мають право доступу де автоматизованої системи виконавчого провадження, право оскаржувати рішення, дії абс бездіяльність виконавця у порядку, встановленому цим Законом, надавати додаткові матеріали заявляти клопотання, брати участь у вчиненні виконавчих дій, надавати усні та письмові пояснення, заперечувати проти клопотань інших учасників виконавчого провадження та користуватися іншими правами, наданими законом.»

Порядок визначення вартості майна боржника та оцінки майна боржника врегульоване статтею 57 Закону України «Про виконавче провадження».

Зокрема, відповідно до ч. 1-3 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження): визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчогс провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10- денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягай згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.

Згідно з ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Визначення вартості майна боржника є процесуальною дією виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців.

Аналогічний висновок зробила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 20.03.2019 у справі №821/197/18/4440/16 (провадження № 11-1200апп18).

Згідно з ч. ч. 5 - 7 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» не реалізоване на електронних торгах нерухоме майно виставляється на повторні електронні торги за ціною, що становить 85 відсотків, а рухоме майно - 75 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону. У разі повторної нереалізації майна нерухоме майно виставляється на треті електронні торги за ціною, що становить 70 відсотків, а рухоме майно - 50 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону. У разі нереалізації майна на третіх електронних торгах виконавець повідомляє про це стягувану і пропонує йому вирішити питання про залишення за собою нереалізованого майна, крім майна, конфіскованого за рішенням суду. У разі якщо стягувач протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця письмово не заявив про своє бажання залишити за собою нереалізоване майно, арешт з майна знімається і воно повертається боржникові. За відсутності у боржника іншого майна, на яке може бути звернено стягнення, виконавчий документ повертається стягувану без виконання.

Ч. 3 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна», майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні встановлено, що акт оцінки майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна, здійсненої суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, звіт про оцінку такого майна додається до акта оцінки майна.

Відповідно до ч. 1 ст. З Закону України «Про оцінку майна» оцінка майна - це процес визначення його вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами з оцінки майна, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про оцінку майна» професійна оціночна діяльність (далі - оціночна діяльність) - діяльність оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності, визнаних такими відповідно до положень цього Закону, яка полягає в організаційному, методичному та практичному забезпеченні проведення оцінки майна, розгляді та підготовці висновків щодо вартості майна.

Формами оціночної діяльності норма частини 2 вказаної статті визначає, поряд з іншими, практичну діяльність з оцінки майна, яка полягає у практичному виконанні оцінки майна та всіх процедур, пов`язаних з нею, відповідно до вимог, встановлених нормативно-правовими актами з оцінки майна; рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна), яке полягає в їх критичному розгляді та наданні висновків щодо їх повноти, правильності виконання та відповідності застосованих процедур оцінки майна вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, в порядку, визначеному цим Законом та нормативно-правовими актами з оцінки майна.

Згідно з ч. ч. 1, 6 ст. 9 Закону України «Про оцінку майна» методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна , що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України. Положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Відповідно до ст. 11 Закону України «Про оцінку майна» договір на проведення оцінки майна укладається в письмовій формі та може бути двостороннім або багатостороннім. Під час укладання багатостороннього договору крім замовника оцінки стороною договору може виступати особа-платник, якщо оплату послуг суб`єкта оціночної діяльності здійснює інша особа а не замовник. У цьому випадку на платника як сторону договору поширюються обмеження зазначені в статті 8 цього Закону. Замовниками оцінки майна можуть бути особи, яким зазначене майно належить на законних підставах або у яких майно перебуває на законних підставах, а також ті, які замовляють оцінку майна за дорученням зазначених осіб. Замовники оцінки повию забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення його оцінки.

Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 13 Закону України «Про оцінку майна» рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) здійснюється на вимогу особи, яка використовує оцінку майна та і результати для прийняття рішень, у тому числі на вимогу замовників (платників) оцінки майна органів державної влади та органів місцевого самоврядування, судів та інших осіб, які мають заінтересованість у неупередженому критичному розгляді оцінки майна, а також за власною ініціативою суб`єкта оціночної діяльності. Підставою для проведення рецензування є письмовий запит до осіб, які відповідно до цієї статті мають право здійснювати рецензування звіту пре оцінку майна (акта оцінки майна).

Відповідно до п. 50 постанови Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 №1440 Пре затвердження Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється:

- ознайомлення з об' єктом оцінки, характерними умовами угоди, для укладення якої проводиться оцінка;

- визначення бази оцінки;

- подання замовнику пропозицій стосовно істотних умов договору на проведенні оцінки.

Пунктом 51 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» регламентовано, що незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності:

- укладення договору на проведення оцінки;

- ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки;

- ідентифікація об`єкта оцінки та пов`язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів;

- вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування;

- узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів;

- складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об' єкта оцінки на дату оцінки;

- доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об`єкта оцінки на нову дату (у разі потреби).

Відповідно до п. 10 Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 02.04.2012р. №512/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 29.09.2016 № 2832/5 ) після виявлення майна (коштів) боржника виконавець проводить опис та арешт цього майна (коштів), про що виносить постанову. У постанові про опис та арешт майна (коштів) боржника повинні бути вказані: назва кожного внесеного в постанову предмета і його відмінні ознаки (вага, метраж, розмір, форма, вид, колір, товарний знак, проби, виробнича марка, дата випуску, ступінь зносу тощо); якщо вилучені предмети мають ознаки дорогоцінних металів, каменів органічного та неорганічного утворення, перлів тощо, то вони ретельно описуються з визначенням усіх особливих ознак, відповідним чином пакуються в конверт, прошиваються, підписуються виконавцем та іншими учасниками, які були присутніми під час опису; якщо проводилось опечатування^ предмета, зазначається, які предмети, приміщення, сховища були опечатані, кількість накладених печаток та спосіб опечатування; прізвище, ім`я та по батькові особи, якій передано майно на зберігання, а якщо майно передано на зберігання не боржнику, а іншій особі, - паспортні дані, її місце проживання (далі - зберігач); відмітка про роз`яснення зберігачеві майна обов`язків із збереження майна, попередження про кримінальну та іншу відповідальність, встановлену законодавством, за його розтрату, відчуження, приховування, підміну, пошкодження, знищення або інші незаконні дії з майном, на яке накладено арешт; якщо виконавець установив зберігачеві обмеження права користуватися майном, зазначаються вид, обсяги і строки обмеження; відмітка про роз`яснення сторонам виконавчого провадження або заставодержателю про можливість у 10-денний строк з дня винесення постанови досягти згоди щодо вартості майна та необхідність письмово повідомити про це виконавця; зауваження або заяви стягувана, боржника, осіб, що були присутні при описі. Постанова про опис та арешт майна (коштів) підписується виконавцем, понятими, зберігачем майна, боржником та стягувачем, їх представниками, а також іншими особами, які були присутні при проведенні опису майна (коштів). У разі відмови від підпису осіб, що були присутні при виконанні, про це робиться відмітка в постанові.

Національний стандарт № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджений постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна. Поняття, що вживаються у цьому Стандарті, використовуються в інших національних стандартах.

Відповідно до п. 11 Національного стандарту № 1 оцінка проводиться із застосуванням бази, що відповідає ринковій вартості або неринковим видам вартості. Вибір бази оцінки передує укладанню договору на проведення оцінки майна.

Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Згідно з п.п. 35,38 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», оцінка майна проводиться із застосуванням методичних підходів, методів оцінки, які є складовими частинами методичних підходів або є результатом комбінування кількох методичних підходів, а також оціночних процедур.

Для проведення оцінки майна застосовуються такі основні методичні підходи: - витратний (майновий - для оцінки об`єктів у формі цілісного майнового комплексу та у формі фінансових інтересів); - дохідний; - порівняльний.

Даним Стандартом (п.п. 50-55), зокрема, визначені загальні вимоги до проведення незалежної оцінки майна.

Національний стандарт №2 «Оцінка нерухомого майна», затверджений постановою КМУ від 28.10.2004 №1442, є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки нерухомого майна (нерухомості) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна та проводять державну експертизу звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності у разі їх продажу.

Таким чином, оцінка нерухомого майна має здійснюватися у відповідності д Національного стандарту №2 «Оцінка нерухомого майна» з урахуванням вимог Національної стандарту №1, яким визначено загальні засади.

Зокрема, згідно з приписами п. 50 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на яком здійснюється, зокрема, ознайомлення з об`єктом оцінки.

Відповідно до п. 51 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна майнових прав», незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: - укладена договору на проведення оцінки, - ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблена вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; - ідентифікація об`єкт оцінки та пов`язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; - вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об`єкта оцінки на нову дату (у раз потреби).

Крім того, ст. 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» визначено, що замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання НИЙ необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення оцінки.

Згідно з оскаржуваним висновком, вихідними даними для оцінки були: результаті візуального огляду об`єкта оцінки; постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності вії 30.09.2020; інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; технічний паспорт. Ідентифікація об`єкта оцінки проводилась відповідно до даних, наданих замовником Обстеження приміщень та конструктивних елементів, що можна було оглянути, проводилось візуально з метою підбору об`єктів - аналогів по конструктивним і функціональним характеристикам, а також визначення ступеня фізичного зносу елементів та конструкцій.

Згідно з пунктом 56 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити: опис об`єкта оцінки, який дає змогу його ідентифікувати; дату оцінки та дату завершення складення звіту, а у разі потреби - строк дії звіту та висновку про вартість майна відповідно до вимог законодавства; мету проведення оцінки та обґрунтування вибору відповідної бази оцінки; перелік нормативно-правових актів, відповідно до яких проводиться оцінка; перелік обмежень щодо застосування результатів оцінки; виклад усіх припущень, у межах яких проводилася оцінка; опис та аналіз зібраних і використаних вихідних даних та іншої інформації під час проведення оцінки; висновки щодо аналізу існуючого використання та найбільш ефективного використання об`єкта оцінки; виклад змісту застосованих методичних підходів, методів та оціночних процедур, а також відповідних розрахунків, за допомогою яких підготовлено висновок про вартість майна; письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість; висновок про вартість майна; додатки з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби - інші інформаційні джерела, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки.

Порівняльний підхід передбачає аналіз цін продажу та пропонування подібного майна з відповідним коригуванням відмінностей між об`єктами порівняння та об`єктом оцінки.

П.п. 16, 47 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» визначають, що визначення ринкової вартості об`єкта оцінки за допомогою порівняльного підходу ґрунтується на інформації про ціни продажу (пропонування) подібного майна, достовірність якої не викликає сумнівів у оцінювача.

Зважаючи на те, що оцінювачем не було проведено належного огляду предмету оцінки в порушення згаданих вимог закону, а також взяті до уваги об`єкти порівняння, які суттєво відрізняються конфігурацією, оздобленням, сучасністю ремонту та місцем знаходження, площею, пішохідною доступністю, місцезнаходженням, що, на переконання суду, не могло не вплинути на визначення ринкової вартості об`єкту оцінки та підтверджується зокрема проведеним за заявою боржника оцінювачем ОСОБА_3 висновком про оцінку ринкової вартості об`єкту нерухомого майна, за яким вартість об`єкту нерухомості становить значно більшу від визначеної в рамках виконавчого провадження.

Відтак визначену вартість слід вважати такою, що не може бути врахована при проведенні виконавчих дій, а дії приватного виконавця, відповідно по проведенню оцінки вказаного об`єкту, - протиправними.

Посилаючись на вищенаведені обставини, ОСОБА_1 просить суд, визнати дії приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Проценко Д. Ю. щодо визначення результатів вартості майна боржника ОСОБА_1 у виконавчому провадженні за номером у АСВП 6082193 неправомірними; зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Проценка Дмитра Юрійовича усунути порушення шляхом повторного визначення результаті вартості майна боржника ОСОБА_1 у чіткій відповідності до вимог ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження».

Представник ОСОБА_1 в судові засіданні призначені 15.01.2021 р., 19.05.2021 р. не з`явився, надав суду клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ч.2 ст.450 ЦПК України, неявка стягувача, боржника, державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця, які належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду скарги, не перешкоджають її розгляду.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Європейський суд з прав людини вказав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (GUREPKA v. UKRAINE (No. 2), № 38789/04, § 23, ЄСПЛ, від 08 квітня 2010 року).

Право на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції, має на увазі право на «усне слухання». Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (TRUDOV v. RUSSIA, № 43330/09, § 25, 27, ЄСПЛ, від 13 грудня 2011 року).

Враховуючи те, що ч.1 ст. 450 ЦПК України встановлений десятиденний строк розгляду скарг на дії державного виконавця, а ОСОБА_1 та її представник мали достатньо часу щоб підготуватися до справи, зокрема, надати письмові докази, пояснення, тому, суд вважає за можливе розглянути справу без участі скаржника за наявними у справі доказами.

Представник ТОВ «Форінт» в судовому засіданні в режимі відеоконференції проти скарги ОСОБА_1 заперечувала, вважала її необґрунтованою. Надала суду письмові пояснення.

Приватний виконавець виконавчого округу Запорізької області Проценко Д.Ю. був належним чином повідомлений про час та місце судових засідань, до суду не з`явився, про причину неявки суд не повідомив.

Суд, заслухавши пояснення представника ТОВ «Форінт», вивчивши надані письмові докази, дійшов наступних висновків.

Згідно з ч.1 ст. 447 ЦПК України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Вивчивши матеріали справи та оцінивши в сукупності надані докази, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Згдіно з рішенням Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 30 вересня 2014 року (справа № 2/331/10/14) задоволено позовні вимоги «Райффайзен Банк Аваль» та стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 користь Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» заборгованість за кредитним договором № 010/02-2/21 від 19.01.2007 р. у загальному розмірі 2 523 667 грн. 47 коп.

29 травня 2018 року ухвалою Жовтневого районного суду м. Запоріжжя по справ: 0808/9077/2012 задоволено заяву АТ «Райффайзен Банк Аваль» та здійснено заміну стягувана його правонаступником ТОВ «ФК «Форінт» у виконавчих провадженнях з примусового виконання виконавчих листів у справі 2/331/10/14 від 11.06.2016 року, виданими на виконання рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 30 вересня 2014 року у цивільній справі № 2/331/10/14.

- рішенням Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 20 червня 2017 року у цивільній справі (номер № 0808/6926/2012) задоволено позовні вимоги Райффайзен Банк Аваль» та стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» в особі Запорізької обласної дирекції АТ «Райффайзен Банк Аваль», правонаступником якого є ТОВ «ФК «ФОРІНТ», заборгованість за кредитним договором № 010/17-16/108/1 від 13.05.2008 року в загальному розмірі 2 483 538 гривень 30 копійок.

31 липня 2018 року ухвалою Жовтневого районного суду м. Запоріжжя по справі № 808/6926/2012 задоволено заяву АТ «Райффайзен Банк Аваль» та здійснено заміну стягувача його правонаступником ТОВ «ФК «Форінт» за виконавчими листами у справі 0808/6926/2012 від 19.08.2017р., виданими на виконання рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 20 червня 2017 року у цивільній справі № 0808/6926/2012.

Крім цього, на зазначені попередньо Предмети іпотеки було звернено стягнення на підставі:

- заочного рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 10 листопада 2014 року по справі № 335/11842/14-ц ) про звернення стягнення на предмет іпотеки за договором іпотеки № 010/02-2/21/2 від 20.01.2007р., посвідченим Задачиною Н.В, приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу, зареєстрований в реєстрі за № 352, а саме: Будівля магазину літ. Б, загальною площею 97,3 м2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_1 на користь АТ «Райффайзен Банк Аваль» з метою погашення заборгованості за кредитним договором № 010/ 02-2/21 від 19.01.2007р. року у сумі 3 296 695,84 грн. шляхом проведення торгів у виконавчому провадженні за початковою ціною визначеною на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

16.10.2018 року ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя по справі №335/1 1842/14-ц замінено стягувача за виконавчим листом № 335/1 1842/14-ц від 27.11.2014 року, виданим на виконання заочного рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 10.11.2014 року у цивільній справи № 335/11842/14-ц, з АТ «Райффайзен Банк Аваль» на його правонаступника ТОВ «ФК «Форінт».

- рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 22 липня 2016 року по праві № 335/3616/15-ц про звернення стягнення на предмет іпотеки за договором іпотеки № 010/17-16/108/2 від 13.05.2008р., посвідченим Шаповаловою О.Г., приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу, зареєстрований в реєстрі за № 2005, а саме: Будівля магазину літ. А, загальною площею 90,6 м2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_1 на користь AT «Райффайзен Банк Аваль» з метою погашення заборгованості за кредитним договором № 01017-16/108/1 від 13.05.2008р. року у сумі 3 239 024,40 грн. шляхом проведення торгів у виконавчому провадженні за початковою ціною визначеною на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.

25.07.2018 року ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя по справі №335/3616/15-ц замінено стягувача за виконавчим листом № 335/11842/14-ц від 27.11.2014 року, виданим на виконання заочного рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 11.2014 року у цивільній справи № 335/11842/14-ц, з АТ «Райффайзен Банк Аваль» на його правонаступника ТОВ «ФК «Форінт».

05.12.2019 року згідно з постановою приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Проценко Дмитра Юрійовича за виконавчим провадженням № 60814971 було відкрито виконавче провадження за виконавчим листом № 60814971 виданим 29.08.2017 року Жовтневим районним судом м. Запоріжжя про стягнення в солідарному порядку з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Форінт» заборгованості за кредитним договором № 010/17-16/108/1 від 13.05.2008 року в розмірі 2 483538 гривень 30 копійок.

06.12.2019 року згідно з постановою виконавця Проценко Д.Ю. за ВП № 60821933 було відкрито виконавче провадження за виконавчим листом № 2/331/10/14 виданим 11.06.2015 року Жовтневим районним судом м. Запоріжжя про стягнення в солідарному порядку з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК» «Форінт» заборгованості за кредитним договором № 010/02-2/21 від 19.01.2007 року в розмірі 2 523 667 гривень 47 копійок.

13.08.2020 року постановою виконавця ОСОБА_4 про опис та арешт майна (коштів) боржника| ВП № 60821933 було накладено арешт та описане майно:

1) одноповерхову будівлю магазину літери А загальною площею 90,6 кв.м. стіни якої виготовлені з цегли, обшиті пластиком, перекриття-металеві балки, підшиті дошками, дах металевий, підле керамічна плитка. Опалення відсутнє. Вікна та двері металопластикові. Будівля складається з 1 торгівельного залу - 45, 1 кв.м., 2 торгівельна зала - 45,5 кв.м, розташована за адресою: АДРЕСА_2 ;

2) одноповерхову будівлю магазину літери Б загальною площею 97,3 кв.м. стіни якої виготовлені з цегли, обшиті пластиком, перекриття-металеві балки, підшиті дошками, дах металевий, підлога, керамічна плитка. Опалення відсутнє. Вікна та двері металопластикові. Будівля складається : торгівельного залу - 49,0 кв.м., 2 торгівельна зала - 48,3 кв.м, розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

30.09.2020 року виконавцем Проценко Д.Ю. постановою ВП № 60821933 про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні для оцінки зазначеного описаного та арештованого майна призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ОСОБА_3 , який має сертифікат, виданий Фондом державного майна України 02.06.2020 року за № 465/20 (строк дії: 02.06.2023).

23.11.2020 року СОД ОСОБА_3 затверджено Звіт № 2011.2/20 про оцінку вартості майна та висновки про вартість майна у відповідності до яких ринкова вартість об`єкту оцінки - будівлі магазину загальною площею 97,3 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_2 станом на 20.11.2020 року склала - 1 126 900,00 грн.

24.11.2020 року СОД ОСОБА_3 затверджено Звіт № 2011.1/20 про оцінку вартості майна та висновки про вартість майна у відповідності до яких ринкова вартість об`єкту оцінки - будівлі магазину А, загальною площею 90,6 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_2 станом на 20.11.2020 року склала - 1 054 500,00 грн.

Відповідно до пункту 56 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових грав» звіти про оцінку майна містять письмові заяви оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (20.11.2020року), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість.

01.12.2020 року суб`єктом оціночної діяльності - суб`єкт господарювання ОСОБА_5 відповідно до положень статті 13 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та Професійну оціночну діяльність в Україні, положень пунктів 62-67 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 № 1440 проведено рецензування зазначених попередньо звітів.

Згідно загальних висновків про достовірність, об`єктивність, професійність оцінки майна зазначено, що звіти в цілому відповідають вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але мають незначні недоліки, які не впливають на достовірність оцінки. Звіти про оцінку вартості майна №2011.2/20 від 23.11.2020р. та №2011.1 /20 від 24.11.2020р., виконані оцінювачем ОСОБА_3 , в цілому повідають вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна і може використовуватися для цілей, передбачених в звітах.

У Постанові Великої Палати Верховного Суду у справі за 514/881/17 від 13.03.2018р. зазначено, що системний аналіз ч.4 ст.3, ч.1 ст.10, ч.1 ст.11, ч.1 ст.12, ст.32, ст.33 Закону України від 12.07.2001 р. «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» свідчить про те, що звіт про оцінку майна є документом, який фіксує дії суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов`язків, визначених законом і встановлених відповідним договором.

Згідно закону передбачена відповідальність оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності. Так, оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності - суб`єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема, за недостовірність і необ`єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону.

При цьому, сам звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності.

Звіт про оцінку майна є результатом практичної діяльності фахівця-оцінювача з визначених питань і не може вважатися юридичним актом, нормативно-правовим актом чи актом ненормативного характеру (індивідуальним актом) будь-якого державного чи іншого органу або уповноваженої ним особи.

Таким чином, за змістом статей 12, 33 Закону України від 12.07.2001 р. «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про оцінку майна не жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки та його дії стосовно реалізації своєї практичної діяльності з визначених питань.

Як слід зі змісту скарги, ОСОБА_1 не наведено конкретизації порушень під час проведення описаного та арештованого майна, в скарзі не міститься конкретних посилань на норми законодавства, яким не відповідають зазначені звіти, не надано жодного належного та допустимого доказу на підтвердження фактів та обставин, викладених у скарзі.

При цьому, суд звертає увагу на те, що норми Законів України «Про виконавче провадження» та «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» не містять такої процедури як проведення повторної оцінки описаного та арештованого майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 124 Конституції України судові рішення ухвалюються іменем України обов`язковими до виконання на всій території України. Обов`язковість рішень суду є також однієї основних засад судочинства в Україні (п. 9 ч. З ст. 129 Конституції України).

Забезпечення належного виконання судових рішень є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Рішення цивільного суду підлягають обов`язковому виконанню підприємствами, організаціями посадовими особами (ст. 18 ЦПК України).

Так, у справі "Горнсбі проти Греції" (Case of Hornsby v. Greece) Європейський суд з з людини у рішенні від 19 березня 1997 року зазначив, що, для цілей статті 6 Конвенції виконання зння, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина "судового розгляду".

Враховуючи обов`язковість судових рішень як одну з основних засад судочинства, приймаючи до уваги, що викладені скаржницею обставини не знайшли об`єктивного підтвердження в судовому засіданні, скарга ОСОБА_1 не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 255, 447-451 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Проценка Дмитра Юрійовича, стягував Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Форінт» - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду в 15-денний строк з дня складення повного тексту ухвали суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: М.В. Антоненко