КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 22-ц /824/8946/2021
У Х В А Л А

Про залишення апеляційної скарги без руху

21 травня 2021 року Київський апеляційний суд у складі судді Суханової Є.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Рупінського Олеся Богдановича на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 13 жовтня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства "Омега Банк", Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Вектор Плюс", Товариства з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи" про визнання недійсними договорів факторингу,-

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 13 жовтня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства "Омега Банк", Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Вектор Плюс", Товариства з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи" про визнання недійсними договорів факторингу - залишено без розгляду.

Не погодившись з постановленою ухвалою суду першої інстанції, адвокатом Рупінським О.Б. в інтересах ОСОБА_1 , 12 травня 2021 року подано апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст. 354 ЦПК України, зокрема, пропущено процесуальний строк на апеляційне оскарження.

У відповідності до ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Апелянтом заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження з посиланням на поважність причин його пропущення. В обґрунтування поважності причин пропуску строку апелянт зазначив, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції на надсилалася позивачу засобами поштового зв`язку та про її зміст стало відомо випадково під час отримання відомостей про призначення судового засідання по цій справі в суді першої інстанції через не проведення судового засідання в режимі відеоконференції, також зазначив,що апеляційна скарга позивача подається повторно. Таким чином строк на апеляційне оскарження не був пропущений. Однак ухвалою Київського апеляційного суду від 27.04.2021 року апеляційну скаргу було залишено без руху та надано строк на усунення недоліків. Все це зумовлює з точки зору апелянта наявність підстав для поновлення пропущеного строку, однак з такою процесуальною позицією Київський апеляційний суд погодитись не може.

Як вбачається з матеріалів справи, апелянт 16.11.2020 року з пропуском процесуального строку подав апеляційну скаргу вперше. Ухвалою Київського апеляційного суду від 19.11.2020 року подана апеляційна скарга залишена без руху для надання часу на усунення виявлених в ній недоліків, а саме для зазначення клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та обґрунтування поважності причин такого пропуску та надання оригіналу документу про сплату судового збору. Вимоги вказаної ухвали виконані не були, внаслідок чого подана апеляційна скарга ухвалою Київського апеляційного суду від 23.12.2020 року визнана неподаною та повернута скаржнику. Апелянт, 12.05.2021 року, вдруге направив апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції, при цьому підстав для поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження не обґрунтовує, фактично посилається на не пропущення строку на апеляційне оскарження та невиконання ним вимог апеляційного суду щодо усунення недоліків першої апеляційної скарги. При цьому доказів наявності обставин, які б об`єктивно завадили йому виконати такі вимоги, фактично ним не наведені. За таких умов апеляційний суд приходить до висновку, що відсутність обґрунтованих підстав пропуску строку на апеляційне оскарження унеможливлюють апеляційний суд поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду та можуть призвести до порушення прав іншої сторони, викликати сумнів в об`єктивності суду, оскільки гарантоване право на апеляційне оскарження без дотримання процедури саме по собі не може слугувати підставою для поновлення строку (справа «Устименко проти України» (Case of Ustimenko v. Ukraine) (Заява № 32053/13), апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням апелянту строку для зазначення обґрунтованих підстав для поновлення такого строку.

Європейський суд з прав людини зауважив, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

За правилами статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків, а саме: зазначити поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження та надати докази на підтвердження пропуску строку на апеляційне оскарження.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України,-

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Рупінського Олеся Богдановича на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 13 жовтня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства "Омега Банк", Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Вектор Плюс", Товариства з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи" про визнання недійсними договорів факторингу в частині, залишити без руху та надати строк 10 днів з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Є.М. Суханова