Провадження № 2-п/638/87/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Невеніцина Є.В.,

за участю секретаря Суркової М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Харкові в приміщенні суду заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 15.03.2021 року за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

встановив:

Відповідач звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення від 15.03.2021 року за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Свою заяву обґрунтовує тим, що жодних документів по справі не отримував, про існування справи довідався випадково, позовні вимоги незаконні та необґрунтовані, оскільки належним чином не сповіщений про слухання справи та має докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, які будуть подані в найближчий строк до суду з моменту їх зібрання, оскільки відповідач дізнався про існування справи 14.04.2021 року.

Сторони у судове засідання не з`явились, про час та місце слухання справи повідомлялись вчасно та належним чином, причин неявки не повідомили, клопотань про відкладення слухання справи не надходило.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до статті 44 ЦПК України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається. Зловживанням процесуальними правами в розумінні процесуального закону є, крім іншого, вчинення (або не вчинення) дій, спрямованих на безпідставне затягування розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 року, учасником якої є Україна, закріплено право кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Тобто зловживання процесуальними правами, спрямоване на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників цього процесу та вимоги названої Конвенції і Кодексу.

Крім, того як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі Тойшлер проти Германії (Тeuschler v. Germany).

Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути заяву без участі позивача за наявними у справі доказами та заявами з процесуальних питань.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов наступних висновків.

Заочним рішенням Дзержинського районного суду м.Харкова від 15.03.2021 року позовні вимоги Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 29.09.2019 року у розмірі 31502 грн 24 коп. задоволені.

Відповідно до ч.2,3 ст.284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.

Частиною 1 ст. 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з?явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За відомостями відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України в Харківській області відповідач не значиться зареєстрованим у м.Харкові та Харківській області.

Згідно з частиною дев`ятою статті 28 ЦПК України, позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

За наданої представником позивача копії паспорта останнє місце реєстрації відповідача АДРЕСА_1 .

Вказану адресу зазначає відповідач у своїй заяві про перегляд заочного рішення.

Ухвалою суду від 13.01.2021 року відкрито спрощене провадження з повідомленням сторін. Копію ухвали суду та позовної заяви з додатками отримано особисто відповідачем 09.02.2021 року про що свідчить рекомендоване поштове зворотнє повідомлення (а.с.43).

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1ст. 2 ЦПК України).

Відповідач у судове засідання, призначене на 11.02.2021 року, не з`явився, причин неявки не повідомив, клопотань про відкладення слухання справи або відзиву на позовну заяву суду не подавав.

Таким чином, твердження ОСОБА_1 щодо не отримання жодних документів по справі безпідставні та спростовуються рекомендованим поштовим повідомленням з відміткою про особисте отримання копії ухвали суду про відкриття провадження по справі з додатками.

У судове засідання, призначене на 15.03.2021 року, відповідача не з`явився, до суду повернулась не вручена судова повістка з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до п.2 ч.7 ст.128 ЦПК України судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

При цьому, відповідач достеменно знаючи про перебування на розгляді у суді цивільної справи № 638/17705/20 повторно не з`явився у судове засідання, причин неявки не повідомив.

Таким чином, судом здійснені всі передбачені законодавством засоби належного сповіщення відповідача.

Що стосується доводів відповідача по суті позовних вимог та наявності доказів, які мають істотне значення по справі, суд зазначає наступне.

Копію ухвали про відкриття провадження по справі та позовної заяви з додатками відповідачем отримано 09.02.2021 року, з заявою про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 звернувся 21.04.2021 року, проте станом на 01.06.2021 року жодного доказу на спростування доводів викладених у позовній заяві суду не надано.

Так, при ухваленні заочного рішення в справі судом дотримано всіх вимог, необхідних для заочного розгляду справи: неявка відповідача в судове засідання; належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання; відсутність поважних причин неявки відповідача в судове засідання; згода позивача на заочний розгляд справи, про що є заява представника.

Посилання відповідача на наявність заперечень, які унеможливлють заочний розгляд справи, не спростовують доводів, викладених в рішення суду, нових належних та допустимих доказів суду не надано.

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Желтяков проти України від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі Брумареску проти Румунії (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі Рябих проти Росії (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 Конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суд , -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 15.03.2021 року за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Відповідно до вимог ч.4 ст.287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Є.В.Невеніцин