Харківський районний суд Харківської області
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 січня 2021 року смт. Покотилівка

Справа № 635/436/21

Провадження № 2 /635/1755/2021

Суддя Харківського районного суду Харківської області Карасава І.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського районного округу Харківської області Десятниченко Олег Володимирович про стягнення грошових коштів,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 пред`явила до суду позов до ОСОБА_2 , яким просить стягнути з відповідача на її користь грошові кошти у сумі 44 000,00 (сорок чотири тисячі) доларів США, що за офіційним курсом НБУ на день подачі позову складає 1 234 305 (один мільйон двісті тридцять чотири тисячі триста п`ять) гривень 60 копійок, а також всі судові витрати понесені позивачем у зв`язку зі зверненням до суду з позовом.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вищевказану цивільну справу передано в провадження суді Карасаві І.О.

Зазначена позовна заява за формою та змістом не відповідає вимогам статей 175, 177 Цивільного процесуального Кодексу України (далі- ЦПК України) з наступних підстав.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Відповідно до вимог частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Частиною 3 ст. 177 ЦПК України передбачено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач звертається до суду із позовом майнового характеру.

Законом України «Про судовий збір» передбачена ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою, а саме: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим, зазначені вимоги Закону позивачем дотримані не були, зокрема останньою не сплачено судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру в порядку, передбаченому Законом України «Про судовий збір» у розмірі 11 350,00 ( одинадцять тисяч триста п`ятдесят) гривень на розрахунковий рахунок отримувач коштів: ГУК у Харківській обл/ХарківР/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37874947, банк отримувача: Казначейство України (ел. Адм. Подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0020429, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Позивачем разом з позовною заявою подано до суду клопотання про відстрочення сплати судового збору до винесення рішення по справі, в якому вона зазначила, що на момент подачі позову в неї відсутня фінансова можливість сплати судового збору в повному обсязі, тому позивачем сплачено мінімальний судовий збір у розмірі 908,00 гривень. Клопотання обґрунтовано тим, що на утриманні позивача знаходяться двоє неповнолітніх дітей та пристарілі батьки, які постійно потребують матеріальної підтримки.

Відповідно до вимог частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов : 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Виходячи з аналізу змісту зазначеної статті, основною умовою, за якою може мати місце відстрочення від сплати судового збору - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений належними доказами.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v.Poland» від 26 липня 2005 року).

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а тому зазначення про відсутність коштів не є безумовною підставою для відстрочення сплати судового збору.

Отже, чинним законодавством визначено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Також відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року, обставини для звільнення або відстрочки від сплати судового збору повинні бути виключними та такими, що обумовлюють необхідність у звільнені.

Натомість позивачем до клопотання про відстрочення сплати судового збору не надано суду ніяких доказів на підтвердження скрутного майнового стану на дату звернення до суду з відповідним клопотанням, а також обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, наявність виняткових випадків для застосування спеціальних заходів.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

За правилами статті 9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, що додається до суду разом з заявою про забезпечення позову, містили відомості про те, за яку саме заяву сплачується судовий збір.

Як вбачається зі змісту платіжного доручення від 18 січня 2021 року №0.0..1, сума у розмірі 908,00 гривень була сплачена ОСОБА_3 18 січня 2021 року на рахунок одержувача ГУК Харківська область Харківський район 22030101 код 37874947, тоді як жодних даних щодо особи позивача, в тому числі реєстраційного номеру облікової картки платника податків останнього, а також щодо вказівки на призначення відповідного платежу платником не зазначено, а тому суд позбавлений можливості перевірити надходження суми сплати судового збору до Державного бюджету України саме за подання зазначеної позовної заяви.

Такі висновки суду повністю узгоджуються з висновками, викладеними Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 30 вересня 2020 року по справі №9901/144/20 та з висновками, викладеними Верховним Судом в постанові від 11 грудня 2019 року по справі 752/4567/19. Зазначені вимоги заявником при поданні позовної не дотримані.

Відповідно до положень, які містяться в пункті 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», законодавством не встановлено спеціальних вимог до оформлення платіжних документів, на підставі яких перераховуються суми судового збору. Таке перерахування здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України від 05 квітня 2001 року № 2346-III "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України. Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Позивачем до позовної заяви додана копія дублікату квитанції №0.0..1 від 18.01.2021, завірена як копія ОСОБА_1 , яка відповідно до вищевказаних правових норм не є доказом сплати судового збору за подання позовної заяви.

Відповідно до пункту 1 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При таких обставинах, відповідно до ст. 185 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху з зазначенням недоліків заяви та наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського районного округу Харківської області Десятниченко Олег Володимирович про стягнення грошових коштів відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського районного округу Харківської області Десятниченко Олег Володимирович про стягнення грошових коштів - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк, позовна заява разом із доданими до неї матеріалами буде повернута позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: hr.hr.court.gov.ua/sud2034/ на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя: І.О. Карасава