У Х В А Л А

25 січня 2021 року

м. Київ

провадження № 22-ц/824/1946/2021

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О.Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 ,

на рішення Солом'янського районного суду м. Києва

від 19 листопада 2020 року вимогам ст. 356, 357 ЦПК України,

у справі №760/8981/20 Солом'янського районного суду м. Києва

за позовом Приватного акціонерного товариства "Трест "Київміськбуд-2"

до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_1 , ОСОБА_20

про усунення перешкод у користуванні будівлею (гуртожитком), шляхом доступу до житла,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 19.11.2020 позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, відповідач ОСОБА_1 , діючи через представника ОСОБА_2 , подано апеляційну скаргу разом з клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги разом з доданими до неї матеріалами, вважаю, що клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Як на підставу звільнення від сплати судового збору скаржник посилався на тяжкий майновий стан.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

За приписами пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» зі змінами (далі - Закон), враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за клопотанням такої сторони відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Згідно з ч. 3 ст. 136 ЦПК України, яка кореспондується з положеннями ч. 3 ст. 8 Закону з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що зменшення розміру судового збору може здійснюватися, якщо такий розмір перевищує 5 відсотків розміру річного доходу учасника справи. На підтвердження майнового стану учасник справи повинен надати докази доходу за попередній календарний рік, тобто за рік який передує року подання апеляційної скарги.

Як вбачається з матеріалів справи, на підтвердження майнового стану ОСОБА_1 надано довідку з місця роботи про сукупний дохід за період з грудня 2019 року по листопад 2020 року (т. 7, а.с. 8).

З наведеного слідує, що скаржником не надано належних доказів на підтвердження майнового стану, зокрема докази доходу за попередній календарний рік (2019 рік). При цьому, суд звертає увагу, що належними доказами майнового стану (доходу) є відомості з податкових органів та пенсійного фонду.

Ураховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про звільнення сплати судового збору.

З наведеного слідує, що в порушення вимог п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України скаржником не надано документів, що підтверджують сплату судового збору.

Так, відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон) за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону уразі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В ч. 4 статті 6 Закону визначено, що якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Суд першої інстанції, ухвалюючи оскаржуване рішення про задоволення позову, вирішив питання про судові витрати та стягнув із 19 відповідачів на користь позивача судовий збір в сумі 2102,00 грн з кожного. Тобто, сумарно судовий збір при поданні позовної заяви становив 39 938,00 грн.

Відповідач ОСОБА_1 , звертаючись до суду з апеляційною скаргою, просила скасувати рішення суду першої інстанції повністю та ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Відповідно до пп. 6 п.1 ч. 2. ст. 4 Закону, за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 59 907,00 грн (39 938,00(2102,00х19)х150%).

З огляду на викладене, скаржникам ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір в сумі 59 907,00 грн за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян. р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0026010; Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

При цьому, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме скаргу сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Також, згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 13.02.2020 по справі №910/4557/18 в квитанції (платіжному дорученні) про сплату судового збору необхідно зазначати номер справи та дату судового рішення, що оскаржується.

Оригінал документу про сплату судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме апеляційну скаргу сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з обґрунтованою заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Так, статтею 354 ЦПК України визначено строки на апеляційне оскарження. Зокрема, згідно ч. 1 цієї статті апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що 19 листопада 2020 року судом першої інстанції проголошено повне рішення, а з апеляційною скаргою ОСОБА_1 звернулася 21.12.2020, тобто з пропуском строку, визначеного ч. 1 ст. 354 ЦПК України.

Разом з тим, звертаючись до суду з апеляційною скаргою з пропуском строку на апеляційне оскарження рішення суду, ОСОБА_1 не заявляла клопотання про поновлення такого строку, а лише вказала на те, що повного тексту рішення суду не отримувала та про існування рішення дізналася з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно подати до Київського апеляційного суду обґрунтовану заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 19.11.2020 із зазначенням поважних причин пропуску такого строку.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 19 листопада 2020 року - залишити без руху, надавши строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному веб-сайті Київського апеляційного суду за адресою: http://www.apcourtkiev.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.Ф. Мазурик