Справа №:755/3842/21
Провадження №: 2/755/2536/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"31" травня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Марфіної Н.В. розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, клопотання представника позивача про поновлення процесуального строку, залучення співвідповідача та уточнення позовних вимог в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект», Акціонерного товариства «УкрСиббанк», третя особа: ОСОБА_2 , про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном шляхом визнання договору іпотеки недійсним і скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, -

у с т а н о в и в:

26.02.2021 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект», Акціонерного товариства «УкрСиббанк», третя особа: ОСОБА_2 , про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном шляхом визнання договору іпотеки недійсним і скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Ухвалою суду від 02.03.2021 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання.

17.05.2021 року до суду надійшли клопотання сторони позивача про поновлення процесуального строку, залучення співвідповідача та уточнення позовних вимог, у яких представник просить поновити процесуальний строк для подання відповідних клопотань, залучити до участі у справі в якості співвідповідача ОСОБА_3 , а п. 2 позовних вимог прийняти в наступній редакції: «Визнати припиненою іпотеку нежитлового приміщення №1 на другому поверсі в літ. А нежитлової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , за договором іпотеки №12719 від 14.12.2007, укладеним між ОСОБА_2 та АТ «УкрСиббанк», та скасувати державну реєстрацію іпотеки вказаного нежитлового приміщення».

Обґрунтовуючи свої клопотання в частині поновлення процесуальних строків представник зазначає, що позивачка не підтримує зав`язків із ОСОБА_2 та вчасному зверненню із клопотаннями про залучення співвідповідача і уточнення позовних вимог перешкодив запроваджений в державі карантин і відповідні карантинні обмеження.

Представник вказує, що залучення ОСОБА_2 до участі у справі в якості співвідповідача є очевидним, оскільки зазначена особа є стороною спірного договору іпотеки №12719 від 14.12.2007 року.

Щодо уточнення позовних вимог представник посилається на те, що з урахуванням положень Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно» ефективним способом захисту прав позивача одночасно з визнанням договору іпотеки недійсним буде визнання припиненою іпотеки та скасування державної реєстрації іпотеки нежитлового приміщення.

Суд, вивчивши зміст поданих клопотань та додатки до них, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень п. 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право, зокрема, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Статтею 49 ЦПК України передбачено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі. У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Відповідно до положень ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Ураховуючи, що провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, відкрите ухвалою суду від 02.03.2021 року, останнім днем для подання клопотань про залучення співвідповідача та часткову зміну предмету позову було 01.04.2021 року.

З огляду на те, що з відповідними клопотаннями сторона позивача звернулась до суду 17.05.2021 року, позивачем дійсно пропущений встановлений законом процесуальний строк на звернення до суду із такими клопотаннями.

За змістом ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Поряд із цим, статтею 127 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Відповідно до п. 3 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

У зв`язку з віднесенням території міста Києва до «червоної» епідеміологічної зони Постійною комісією з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) згідно протоколу засідання №20 від 18.03.2021 року було прийняте рішення про запровадження посилених протиепідемічних заходів та період з 20.03.2021 року по 09.04.2021 року.

У подальшому, згідно протоколів постійної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №21 від 22.03.2021 року, №25 від 24.03.2021 року, №29 від 01.04.2021 року, №34 від 14.04.2021 року введено додаткові обмежувальні протиепідемічні заходи в столиці, відповідно до «червоного рівня» епідемічної небезпеки поширення СОVID-19 та продовжено термін запровадження посилених протиепідемічних заходів до 30.04.2021 року.

Окрім наведених даних про впровадженні посилені заходи протиепідемічної безпеки на території міста Києва, також при прийнятті рішення щодо можливості поновлення пропущених стороною позивача процесуальних строків на звернення до суду із клопотаннями про залучення до участі у справі співвідповідача і часткової зміни предмету позову, суд ураховує кількість святкових та неробочих днів у травні 2021 року, а також звертає увагу, що учасникам справи позивач направив копії своїх клопотань 14.05.2021 року, а 17.05.2021 року у відповідний наступний робочий день (понеділок) вказані клопотання із датою «14.05.2021 року» зареєстровані канцелярією суду.

Крім того, за змістом ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст. 6 Конвенції кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії», заява №48778/99).

Україна як учасниця конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Рішенням ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції»).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ від 28.10.98 у справі «Перес де Рада Каванил`єс проти Іспанії»).

Надмірний формалізм у трактуванні національного процесуального законодавства, згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, визнається ним неправомірним обмеженням права на доступ до суду (як елементу права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції).

Так у справі «Delcourt v. Belgium» Європейський суд з прав людини зазначив, що у демократичному суспільстві у світі розуміння Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція), право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення.

Водночас у справі «Bellet v. France» Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу до суду наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Згідно висновків, викладених в рішеннях Європейського суду з прав людини, суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду («Perez de Raela Cavaniles v. Spain», «Beles and others v. the Czech Republic», «RTBF v. Belgium»).

Також згідно рішення Європейського суду з прав людини не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним але і реальним (Рішення суду з прав людини Жоффр де ля Прадель проти Франції).

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавляє заявників права доступу до суду. Це визнане порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції.

Ураховуючи наведені обставини, норми чинного законодавства України, норми Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідну практику Європейського суду з прав людини, обставини запровадження на території міста Києва посилених протиепідемічних заходів, суд дійшов висновку про необхідність поновлення позивачу процесуальних строків звернення до суду з відповідними клопотаннями, оскільки таке відповідає положенням ст. 127 ЦПК України та сприятиме дотриманню принципів доступу до правосуддя і уникненню надмірного формалізму при здійсненні права на справедливий суд.

Оскільки суд дійшов висновку про необхідність поновлення стороні позивача пропущених процесуальних строків, ураховуючи, що на виконання вимог ч. 5 ст. 49 ЦПК України до клопотання про уточнення позовних вимог долучені докази направлення такого клопотання іншим учасникам справи, так само докази відповідного направлення долучено до клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача, та з огляду на те, що ОСОБА_2 у даній справі дійсно повинна мати статус відповідача як сторона оспорюваного договору, а щодо предмету спору згідно положень ст. 13 ЦПК України сторона розпоряджається своїми правами на власний розсуд, клопотання представника позивача про уточнення позовних вимог має бути прийняте судом до розгляду та за клопотанням сторони позивача здійснене залучення до участі у справі співвідповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 43, 49, 51, 126, 127, 279, 353 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання представника позивача про поновлення пропущених процесуальних строків - задовольнити.

Поновити позивачу ОСОБА_1 , що діє через свого представника адвоката Воронцова Олександра Миколайовича, процесуальні строки для подання клопотань про уточнення позовних вимог та залучення до участі у справі співвідповідача з додатками.

Заяву представника позивача про уточнення позовних вимог у цивільній справі №755/3842/21 від 17.05.2021 року (Вх. №33178) - прийняти до розгляду.

Клопотання представника позивача про залучення до участі у справі співвідповідача - задовольнити.

Залучити до участі у справі №755/3842/21 в якості співвідповідача - ОСОБА_2 , що припиняє статус відповідної особи як третьої особи у справі, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Встановити строк для подання залученому відповідачу відзиву на позов протягом 15 днів з дня вручення ухвали про залучення до участі у справі в якості співвідповідача.

У зазначений строк відповідач ОСОБА_2 має право надіслати/надати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати всім вимогам ст. 178 ЦПК України, з підтвердженням направлення копії відзиву з додатками іншим учасникам справи.

Встановити відповідачам ТОВ «Кей-Колект» та АТ «УкрСиббанк» строк для подання відзиву на позовну заяву в частині зміни предмету позову протягом 15 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзиви відповідачів протягом 15 днів з дня отримання відповідних відзивів.

У зазначений строк позивач має право надіслати/надати суду відповіді на відзиви, які мають відповідати вимогам ст.ст. 178, 179 ЦПК України, з підтвердженням направлення копії відповідей з додатками іншим учасникам справи.

Встановити відповідачам строк для подання своїх заперечень на відповіді позивача протягом 15 днів з дня отримання відповідних відповідей позивача.

У зазначений строк відповідачі мають право надіслати/надати суду свої заперечення на відповіді, які мають відповідати вимогам ст.ст. 178, 180 ЦПК України, з підтвердженням направлення копій заперечень з додатками іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Текст ухвали складений 31.05.2021 року.

Суддя -