Провадження № 2/761/4867/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2021 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Пономаренко Н.В., вивчивши матеріали позовної заяви Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

до Шевченківськоо районного суду м. Києва надійшла позовна Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необлікованої електроенергії в розмірі 3686,66 грн.

Судом на виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України було зроблено відповідний запит щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Відповідно до листа Довідки про зняття з реєстрації місця проживання №55691945 від 08.12.2020, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - з 28.12.2017 року знята з реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 у зв`язку зі смертю (померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

Слід зазначити, що, виходячи з положень ч. 1 ст. ЦПКУкраїни, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

При цьому, процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки право попередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

В свою чергу, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі, серед іншого, у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.

Таким чином, з наведеного вбачається, що дана норма закону підлягає застосуванню виключно в разі коли відповідач (боржник) на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю, після відкриття провадження у справі.

В позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням права, свобод та інтересів третіх осіб.

Крім того, суд приймає до уваги висновок, який зазначено безпосередньо у постанові від 16 травня 2018 року у справі № 183/4229/14-ц (провадження № 61-5330св18), ухваленій Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати, про те, що чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог частини четвертої статті 25 ЦК України припинено.

Залучення судом правонаступників відповідача, який помер ще до звернення позивача до суду, потребує зміни підстав та предмету позову, оскільки вимоги до боржника за кредитним договором і вимоги до спадкоємців боржника мають різні матеріально-правові підстави, що в свою чергу порушує принцип диспозитивності цивільного процесу, а також суперечить положенням статті закону щодо неможливості одночасної зміни і підстав, і предмету позову.

Норми п. 6 ч. 1 ст. 186 ЦПК України передбачають, що суд своєю ухвалою відмовляє у відкриття провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва..

З аналізу вказаної норми вбачається, що правонаступників у справу можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася вже після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Системний аналіз вказаних норм права, дозволяє дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі має бути живим. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України). Такий висновок суду відповідає правовій позицій, сформульованій Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі №185/998/16-ц та Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 07 квітня 2020 року у справі №473/1433/18.

Таким чином, зважаючи на те, що відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 померла до пред`явлення позову, провадження у справі за позовом АТ КБ "ПриватБанк" підлягає закриттю.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 186, 256 ЦПК України, суд, -

в х в а л и в :

у відкритті провадження по цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суду міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя: