Справа № 304/1832/19 Провадження № 2/304/27/2021
У Х В А Л А

20 травня 2021 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого - судді Ганька І.І.,

за участі секретаря судового засідання Соханич Л.Ю.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду цивільну справу № 304/1832/21 за позовом ОСОБА_1 до Тур`я-Бистрянської сільської ради Перечинського району Закарпатської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 про визнання права власності на житловий будинок у порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

позивач звернулася до суду із вищезазначеним позовом, який мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина, що складається з житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 . Після смерті батька також померла її мама ОСОБА_4 . Так, рішенням Перечинського районного суду від 14 серпня 2019 року встановлено факт, що ОСОБА_1 на час відкриття спадщини постійно проживала у зазначеному будинку із спадкодавцем ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Оскільки вона прийняла спадщину за батьком, однак нотаріусом в оформленні такої їй було відмовлено за відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно, тому просить визнати за нею право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом за ОСОБА_3 .

Ухвалою судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 09 грудня 2019 року прийнято подану позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у даній цивільній справі, її розгляд постановлено проводити за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою цього ж суду від 25 травня 2020 року залучено до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до Тур`я-Бистрянської сільської ради Перечинського району Закарпатської області про визнання права власності на житловий будинок у порядку спадкування за законом третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, ОСОБА_2 , оскільки судове рішення у даній цивільній справі може вплинути на його майнові права як спадкоємця першої черги за покійним батьком ОСОБА_5 , сином ОСОБА_3 і ОСОБА_4 .

До початку підготовчого судового засідання представник третьої особи ОСОБА_2 адвокат Тричинець Н.П. подала позов до ОСОБА_1 та Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району про визнання права власності на житловий будинок у порядку спадкування, в якому просила суд прийняти подану неї позовну заяву до спільного розгляду та залучити ОСОБА_2 до справи в якості третьої сторони із самостійними вимогами; визнати за ОСОБА_2 право власності у порядку спадкування на житловий будинок АДРЕСА_1 вцілому; судові витрати покласти на відповідачів; у порядку ч. 4 ст. 52 ЦПК України розгляд справи після залучення ОСОБА_2 в якості третьої сторони із самостійними вимогами продовжити, з початку не починаючи. Свої позовні вимоги мотивує тим, що після смерті діда ОСОБА_2 - ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), його баби ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та батька ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) відкрилася спадщина у виді домоволодіння під АДРЕСА_1 . Так, головою вказаного домогосподарства був ОСОБА_3 , а його членами ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Так, після смерті батьків ОСОБА_5 як спадкоємець першої черги фактом спільного проживання прийняв спадщину за ними у порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України, однак за життя її оформити не встиг. У свою чергу, ОСОБА_2 після смерті батька звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за останнім, проте через відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно оформити таку у позасудовому порядку не може. При цьому, рішення Перечинського районного суду від 14 серпня 2019 року, яким встановлено факт постійного проживання ОСОБА_1 на час відкриття спадщини з покійним батьком ОСОБА_3 , на даний час оскаржене в апеляційному порядку та виконанню не підлягає. Таким чином, враховуючи вищенаведене та те, що ОСОБА_2 є єдиним спадкоємцем та належним позивачем (тобто особою, яка має законне право, що підлягає захист в судовому порядку) щодо визнання права власності у порядку спадкування на спірний житловий будинок, тому просить його позов як третьої особи задовольнити.

У підготовче судове засідання третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_2 та його представник адвокат Тричинець Н.П. не з`явилися, однак остання подала до суду заяву, в якій просила поновити процесуальні строки, встановлені судом для подання письмових пояснень щодо позову, а відтак відповідно до ст. 193-195 ЦПК України і позову третьої особи із самостійними вимогами, як такі, що пропущені з поважних причин, а саме через обмеження, впроваджені у зв`язку з карантином (відсутність належного транспортного сполучення, обмеження у роботі державних органів та органів місцевого самоврядування, зокрема щодо приймання відвідувачів), і проведення адміністративно-територіальної реформи та, як наслідок, реорганізації сільської ради, на території якої знаходиться спадкове майно. Також просила розглянути питання про залучення ОСОБА_2 в якості третьої особи із самостійними вимогами та прийняття поданого нею позову в інтересах останнього до провадження без їх участі.

Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Муругов В.О. у підготовче судове засідання також не з`явилися, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причину неявки не повідомили.

У підготовче судове засідання представник Тур`я-Бистрянської сільської ради Перечинського району Закарпатської області не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності та визнання первісних позовних вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача.

Згідно ч. 2 вказаної норми про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу.

Стаття 195 ЦПК України, яка визначає особливості позову третьої особи із самостійними вимогами, передбачає, що положення статей 193 і 194 цього Кодексу застосовуються до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Такий строк встановлюється судом в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 191 цього Кодексу).

У той же час, згідно ч. 1 ст. 192 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, мають право подати письмові пояснення щодо позову або відзиву у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі або ухвалі, постановленій у підготовчому засіданні (якщо третіх осіб було залучено у підготовчому засіданні).

Ухвалою Перечинського районного суду Закарпатської області від 25 травня 2020 року встановлено, що третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 має право подати письмові пояснення щодо позову протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення даної ухвали.

Разом з цим, вказану ухвалу суду засобами поштового зв`язку ОСОБА_2 вручено не було (згідно рекомендованих повідомлень про вручення поштових відправлень такі були повернуті до суду у зв`язку із закінченням терміну зберігання та відсутністю адресата за вказаною адресою), проте 02 лютого 2021 року його представник адвокат Тричинець Н.П. ознайомилася із матеріалами справи та ухвалою суду про залучення третьої особи, зокрема, що суд розцінює як початок строку для подання відповідних письмових пояснень.

Однак, позовна заява третьої особи ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району про визнання права власності у порядку спадкування подана адвокатом Тричинець Н.П. до канцелярії суду 20 травня 2021 року.

Відповідно до ч. 1, 3, 4 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Згідно п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Постановами Кабінету Міністрів України № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11 березня 2020 року, № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів» від 20 травня 2020 року, № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 22 липня 2020 року та №1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 09 грудня 2020 року на всій території України установлено карантин з 12 березня 2020 року по 30 червня 2021 року.

Згідно п. 2, 2-1 постанови № 1236 залежно від епідемічної ситуації на території України в цілому або на території регіонів встановлюється зелений, жовтий, помаранчевий або червоний рівень епідемічної небезпеки поширення COVID-19 (далі - рівень епідемічної небезпеки). Зелений, жовтий та помаранчевий рівні епідемічної небезпеки визначаються керівником робіт з ліквідації наслідків медико-біологічної надзвичайної ситуації природного характеру державного рівня, пов`язаної із поширенням на території України COVID-19, за результатами щоденної оцінки відповідних ознак епідемічної небезпеки. Інформація про зазначені рівні розміщується на офіційному інформаційному порталі Кабінету Міністрів України (за посиланням http://covid19.gov.ua) та веб-сайті Міністерства охорони здоров`я (за посиланням https://moz.gov.ua ).

Відповідно до пп. 12 п. 3 постанови № 1236 з 24 лютого 2021 року на території України встановлюється жовтий рівень епідемічної небезпеки, а з 08 березня по 10 квітня 2021 року включно у Закарпатській області було встановлено "червоний" рівень епідемічної небезпеки поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (протокол № 9 позачергового засідання Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 06 березня 2021 року).

Таким чином, враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку про можливість визнання поважними причин пропуску ОСОБА_2 процесуальних строків для подання позову, внаслідок чого вони підлягають поновленню судом.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно ч. 1 ст. 194 цього Кодексу зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Так, форма і зміст позовної заяви представника ОСОБА_2 адвоката Тричинець Н.П. відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, копію заяви з копіями доданих до неї документів приєднано, судовий збір сплачено в повному обсязі, відтак вона може бути прийнята до розгляду судом.

Отже, враховуючи, що вимоги позивача за первісним позовом та третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, взаємопов`язані, а саме задоволення позову ОСОБА_2 може повністю або частково виключити задоволення первісного позову, тому суд вважає за можливе прийняти вказані позови до спільного розгляду та об`єднати їх в одне провадження.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, N 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року).

На підставі вищенаведеного, керуючись ст. 52, 193-195, 258-261 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

клопотання задовольнити.

Поновити ОСОБА_2 строки для подання позову як третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у цивільній справі №304/1832/19.

Прийняти позовну заяву представника третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_2 адвоката Тричинець Наталії Павлівни до ОСОБА_1 та Тур`є-Реметівської сільської ради Ужгородського району про визнання права власності на житловий будинок у порядку спадкування до спільного розгляду із первісним позовом ОСОБА_1 до Тур`я-Бистрянської сільської ради Перечинського району Закарпатської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 про визнання права власності на житловий будинок у порядку спадкування за законом та об`єднати їх в одне провадження.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 187, ч. 1 ст. 191 ЦПК України ОСОБА_1 та Тур`є-Реметівська сільська рада Ужгородського району протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали можуть подати:

- суду відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову;

- позивачу та іншому відповідачу - копію відзиву та доданих до нього документів.

До відзиву на позовну заяву застосовуються правила, встановлені частинами третьою п`ятою статті 178 ЦПК України.

Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки: http://court.gov.ua/fair/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: Ганько І. І.