Головуючий у суді першої інстанції: Журавський В.В.
У Х В А Л А

24 травня 2021 року місто Київ

справа № 359/7383/19

провадження№22-ц/824/7835/2021

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Шкоріної О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою Головного управління Державної казначейської служби України у Київській області на заочне рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 6 травня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, третя особа: Головне управління Державної казначейської служби України в Київській області про визнання дій протиправними, відшкодування матеріальної та моральної шкоди за втрачене майно, -

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 6 травня 2020 року частково задоволені позовні вимоги ОСОБА_1 до Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, третя особа: Головне управління Державної казначейської служби України в Київській області про визнання дій протиправними, відшкодування матеріальної та моральної шкоди за втрачене майно.

Не погоджуючись з таким рішенням, представник третьої особи - Головного управління Державної казначейської служби України в Київській області 13 квітня 2021 року подав через засоби поштового зв`язку апеляційну скаргу, яка не може бути прийнята Київським апеляційним судом до провадження, оскільки подана після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Одночасно з апеляційною скаргою апелянт подав клопотання, в якому про просить поновити строк на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що повний текст заочного рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 6 травня 2020 року у справі №359/7383/19 отримано Головним управлінням казначейства 31 липня 2020 року, що підтверджується відміткою на супровідному листі суду та поштовим конвертом з датою відправлення. Не погоджуючись з заочним рішенням суду, Головним управлінням Державної казначейської служби України в Київській області 17 серпня 2020 року до Бориспільського міськрайонного суду Київської області була направлена заява про перегляд заочного рішення у справі 359/7383/19. На день подання апеляційної скарги на заочне рішення у цій справі, інформація про результати розгляду заяви про перегляд заочного рішення до Державної казначейської служби України в Київській області не надходила. Заява надіслана на адресу суду першої інстанції про надання інформації про рух заяви Головного управління Державної казначейської служби України в Київській області про перегляд заочного рішення, залишена судом без належного реагування. Головне управління Державної казначейської служби України в Київській області, починаючи з 1 серпня 2020 року по 12 квітня 2021 року, жодної інформації у справі №359/7383/19 з Бориспільського міськрайонного суду Київської області не отримувало.

Разом з тим, суд вважає, що зазначені причини пропуску строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані поважними, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (п.1 ч.2 ст. 354 ЦПК України).

Главою 11 ЦПК України встановлені особливості оскарження та перегляду заочного рішення суду відповідачем у справі. Так, відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Таким чином, правом на подання заяви про перегляд заочного рішення судом, що його ухвалив, наділений відповідач.

За правилами ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Тобто, саме для відповідача початок перебігу строку на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Оскільки Головне управління Державної казначейської служби України в Київській області є третьою особою у цій справі, а тому відповідно має право на апеляційне оскарження рішення суду в загальному порядку з врахуванням положень ст. 354 ЦПК України.

За таких обставин відсутні підстави вважати, що подання третьою особою заяви про перегляд заочного рішення, відсутність інформації про її розгляд та неотримання копії процесуального документу, до моменту звернення Головного управління Державної казначейської служби України в Київській області з апеляційною скаргою, є поважними причинами пропуску останнім строку на апеляційне оскарження рішення суду.

До того ж слід зазначити, що Бориспільським міськрайонним судом Київської області 27 серпня 2020 року постановлено ухвалу, якою відмовлено у прийнятті заяви Головне управління Державної казначейської служби України в Київській області про перегляд заочного рішення.

Текст ухвали оприлюднений Бориспільським міськрайонним судом Київської області 31 серпня 2020 року в Єдиному Державному реєстрі судових рішень.

Згідно до ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадках, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою, в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Отже, апеляційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби України у Київській області на заочне рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 6 травня 2020 року необхідно залишити без руху, а заявнику надати строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали - для подання належним чином обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, з зазначенням інших підстав для поновлення строку.

Одночасно з апеляційною скаргою апелянт подав клопотання, в якому просить звільнити Головне управління Державної казначейської служби України у Київській області від сплати судового збору, оскільки управління є учасник справи без статусу юридичної особи. Позивач не пред`являв позов безпосередньо до Головного управління Державної казначейської служби України в Київській області, а за власним переконанням та відповідно до ст. 56 Конституції України визначив відповідачем Державу Україна, при тому, що Головне управління Казначейства є виключно представником Держави у відповідній справі. Держава Україна, що діє через Головне управління Казначейства, як апелянт у справ, не є платником судового збору.

Проте, Київський апеляційний суд не приймає зазначені доводи, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Так, згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

В п. 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, зазначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначено підстави та чіткий перелік осіб, яким може бути відстрочено, розстрочено, зменшено або звільнено від сплати судового збору. Головне управління Державної казначейської служби України у Київській області до переліку таких осіб не відноситься.

Жодних документів на підтвердження факту відсутності коштів на рахунку установи для сплати судового збору до апеляційної скарги не додано. Посилання на те, що Головне управління Державної казначейської служби України у Київській області не є юридичною особою, а є представником Держави Україна державною установою є безпідставними, оскільки Головне управління Державної казначейської служби України у Київській області зареєстроване в Єдиному Державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, а тому має статус юридичної особи.

Посилання ж апелянта на те, що він не має сплачувати судовий збір відповідно до п.13 ч.2 ст. 3 Закону України " Про судовий збір" є також безпідставними, оскільки апелянт є третьою особою у справі, а не позивачем, та подає апеляційну скаргу.

Статтею 2 Закону України «Про судовий збір», передбачено, що платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до ч. 4 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» якщо скаргу подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

В апеляційні скарзі Головне управління Державної казначейської служби України у Київській області просить скасувати рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 6 травня 2020 року та ухвалити нове, яким відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог в повному обсязі, тобто апелянт оскаржує заочне рішення в повному обсязі.

Позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п.13 ч.2 ст. 3 Закону України "Про судовий збір".

При зверненні до суду, позивач мав б сплатити судовий збір в розмірі 3551,90 грн. /за дві вимоги майнового характеру (відшкодування вартості речей в розмірі 201 510 грн. (2015,10 грн.) та відшкодування моральної шкоди в розмірі 50 000 грн. (768,40 грн.)) - 2783,50 грн., за вимогу немайнового характеру (визнання протиправною бездіяльності ) - 768,40 грн.), а тому за подачу апеляційної скарги на рішення суду, третій особі необхідно сплатити судовий збір в розмірі 5327,85 грн. (3551, 90 грн. х 150 % = 5327,85 грн.).

Враховуючи вищенаведене, особа, яка подала апеляційну скаргу, повинна сплатити судовий збір в розмірі 5327,85 грн.на реквізити Київського апеляційного суду: ГУК м. Києва у Солом`янському районі 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, рахунок отримувача: UA 0026010; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998, код класифікації доходу бюджету 22030101 призначення платежу: судовий збір за позовом (за апеляційною скаргою), ((ПІБ) чи назва установи, організації), Київський апеляційний суд, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, буд.2-а.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. ст.185, 357 ЦПК України.

Оригінал платіжного документу про сплату судового збору необхідно надати суду.

Керуючись ст. ст. 82, 136, 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління Державної казначейської служби України в Київській області про звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби України у Київській області на заочне рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 6 травня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, третя особа: Головне управління Державної казначейської служби України в Київській області про визнання дій протиправними, відшкодування матеріальної та моральної шкоди за втрачене майно - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.І. Шкоріна