КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/2097/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2021 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Поліщук Н.В.

суддів Андрієнко А.М., Соколової В.В.

за участю секретаря судового засідання Чепур Н.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за апеляційною скаргою фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14 травня 2020 року, ухваленого під головуванням судді Пінкевич Н.С.

у справі за позовом ОСОБА_2 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про розірвання договору та стягнення коштів,-

встановив:

В серпні 2019 року ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом, у якому просить розірвати договір на виготовлення та монтаж міжповерхових сходів №1303-1-2019 від 13 березня 2019 року, укладений між ОСОБА_2 та ФОП ОСОБА_1 ; стягнути з ФОП ОСОБА_1 101400 грн. проведених платежів та 1014 грн. судового збору.

Вимоги обґрунтовує тим, що 13 березня 2019 року між сторонами укладено договір на виготовлення та монтаж міжповерхових сходів №1303-1-2019, відповідно до умов якого відповідач зобов`язався скласти проект та креслення, виготовити, здійснити монтаж блоку сходів, згідно дизайн-макету та специфікації.

Згідно із договором мали відбутись такі роботи:

Перший етап: Готовий та роздрукований проект креслення зі специфікаціями.

Другий етап: Виготовлений сталевий каркас сходів, згідно креслення, специфікацій та візуалізацій. Доставлено на об`єкт, розпочато монтажні роботи.

Третій етап: Виготовлені перила, дерев`яні східці, інші комплектуючі згідно креслення, специфікацій та візуалізацій. Доставлено на об`єкт.

Четвертий етап: Влаштований, змонтований та укомплектований блок сходів, згідно специфікацій, візуалізацій та креслення за АДРЕСА_1 .

Позивач зазначає, що роботи мали бути завершені до 20 травня 2019 року.

Вказує, що на виконання договору сплатила 101400 грн., хоча ціна договору складає 70000 грн., проте відповідачем не виконано роботи по третьому та четвертому етапах та ним повідомлено про неможливість далі виконувати роботи.

Пунктом 4.1.4 договору передбачено право замовника розірвати договір та вимагати повернення 100% всіх проведених платежів у разі відмови виконавцем досягти показників, які передбачені діючим договором, специфікаціями, візуалізаціями та кресленнями.

Посилаючись на викладені обставини, позивач звернулась до суду із цим позовом.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14 травня 2020 року позовні вимоги задоволено, вирішено розірвати договір на виготовлення та монтаж міжповерхових сходів, укладений 13 березня 2019 року між ОСОБА_2 та ФОП ОСОБА_1 ; стягнути з ФОП ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 101400 грн. та 1014 грн. судового збору.

Не погодившись з ухваленим рішенням, ФОП ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу.

Посилається на те, що не був повідомлений про розгляд справи 14 травня 2020 року. Також вказує, що проживає в іншому населеному пункті ніж місцезнаходження суду, у зв`язку із карантинними обмеженнями, припиненням роботи пасажирського транспорту не зміг би прибути до суду. З цих саме причин не змогли прибути свідки, яких суд ухвалив допитати.

Вказує, за вказаних обставин та відповідно до вимог закону суд мав би ухвалити заочне рішення.

Посилається на те, що ціна договору становила 152300 грн., а не 70000 грн. як вказує позивач. Вказана ціна зафіксована у кошторисі. Зазначає, що спочатку складено кошторис на суму 70003,80 грн., але позивач побажала збільшити якість та обсяги робіт, у зв`язку із чим складено кошторис на суму 152300 грн., в якому поставлено підпис виконавця про отримання авансу в розмірі 10000 грн.

Роботи, за які позивачем сплачено 101400 грн., виконані у повному обсязі. Далі позивач припинила фінансування та не надавала допуску до місця робіт.

У зв`язку із цим зазначає, що саме позивач відступила від обов`язків за договором.

Вказує також, що позивач не набула права розірвати договір, оскільки він, як виконавець, не відмовлявся від виконання робіт.

Посилається на те, що суд порушив норми матеріального права, застосувавши статті 610, 611, 651, 653 ЦК України та вказані у рішенні норми Закону України "Про захист прав споживачів".

Адвокатом Богомаз А.П. в інтересах ОСОБА_2 подано відзив на апеляційну скаргу. Посилається на те, що апеляційна скарга є безпідставною, оскільки судом дотримано вимоги процесуального закону під час розгляду справи.

Щодо ціни договору вказує, що реквізити сторін містить лише договір, тоді як кошторис на суму 152300 грн. містить написи самого лише відповідача, а відтак при вирішенні справи керуватися необхідно лише умовами договору.

В судовому засіданні представник позивача адвокат Богомаз А.П. проти доводів апеляційної скарги заперечував з підстав, викладених у відзиві.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином.

Відповідно до статті 372 ЦПК України колегія суддів ухвалила розглянути справу за відсутності скаржника.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого по справі судового рішення, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач ухилився від виконання робіт та позивач відповідно до умов договору і закону вправі вимагати розірвання договору та повернення сплачених коштів.

Вирішуючи доводи скарги в частині належного повідомлення відповідача у справі, апеляційний суд виходить з наступного.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

З матеріалів справи убачається, що 30 квітня 2020 року у справі відбулось чергове підготовче засідання, відповідач належним чином був повідомлений про час і місце його проведення, проте до суду не з`явився.

30 квітня 2020 року суд закрив підготовче засідання та призначив справу до розгляду на 14 травня 2020 року, про що постановив ухвалу. Зазначена ухвала надіслана на належну адресу відповідача, проте конверт повернувся без вручення у зв`язку із закінченням терміну зберігання. При цьому, відповідно до відбитку календарного штемпеля зазначений конверт здано на пошту 11 травня 2020 року, а довідка відділу поштового зв`язку про причини невручення містить відбиток календарного штемпеля із датою 17 червня 2020 року.

Зазначене дає підстави стверджувати, що суд в порушення статті 128 ЦПК України не здійснив належного повідомлення учасника про дату розгляду справи, а зазначення в рішенні про належне повідомлення відповідача не відповідає фактичним обставинам справи.

З огляду на викладене, доводи відповідача щодо неналежного повідомлення про дату, час і місце розгляду справи є обґрунтованими, отже рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню.

З матеріалів справи убачається, що 13 березня 2019 року між ФОП ОСОБА_1 (виконавець) та ОСОБА_2 (замовник) укладено договір на виготовлення та монтаж міжповерхових сходів №1303-1-2019.

За умовами договору замовник доручає, а виконавець зобов`язується виконати у відповідності до умов договору наступні роботи: Проектування та складання креслення, виготовлення, монтаж блоку сходів, згідно дизайн-макету та специфікацій, які будуть вказані в специфікаціях. Монтаж за адресою АДРЕСА_1 (п.1.1 договору).

Згідно із пунктом 1.2 договору результатом робіт є:

Перший етап: Готовий та роздрукований проект креслення зі специфікаціями.

Другий етап: Виготовлений сталевий каркас сходів, згідно креслення, специфікацій та візуалізацій. Доставлено на об`єкт, розпочато монтажні роботи.

Третій етап: Виготовлені перила, дерев`яні східці, інші комплектуючі згідно креслення, специфікацій та візуалізацій. Доставлено на об`єкт.

Четвертий етап: Влаштований, змонтований та укомплектований блок сходів, згідно специфікацій, візуалізацій та креслення за АДРЕСА_1 .

Пунктом 2.1 договору визначено, що вартість виконання всіх робіт складає: 70000 грн. у тому числі з ПДВ 20%.

Здача-приймання виконаних робіт здійснюється за усними та візуальними висновками щодо готовності конструкцій та підписанням акту виконаних робіт Сторонами на протязі одного робочого дня з моменту повідомлення Замовника Виконавцем про готовність робіт до приймання їх Замовником (пункт 3.1 договору).

Згідно пункту 4.1. Договору у випадку припинення робіт або недосягнення показників, які передбачені діючим договором, специфікаціями, візуалізаціями та кресленнями з вини виконавця, замовник може:

4.1.2. вимагати від виконавця досягнення показників, які передбачені діючим договором, специфікаціями, візуалізаціями та кресленнями;

4.1.3. залучати будь-які легальні та передбачені законодавством України методи впливу на виконавця з метою досягнення показників, які передбачені діючим договором, специфікаціями, візуалізаціями та кресленнями;

4.1.4. розірвати договір та вимагати 100% всіх проведених платежів у разі відмови виконавцем досягти показників, які передбачені діючим договором, специфікаціями, візуалізаціями та кресленнями.

Строк дії договору: початок 13 березня 2019 року, закінчення 20 травня 2019 року або за фактичним закінченням робіт (пункт 10.1 договору).

В матеріалах справи наявні два документи із назвою "Кошторис та специфікації блоку сходів":

1) на суму 70003,80 грн. (далі - кошторис №1);

2) на суму 152300 грн. (далі - кошторис №2).

Обидва кошториси не підписані та не ідентифіковані, проте сторони не спростовували, що вони стосуються умов укладеного договору.

Кошторис №1 вільний від будь-яких написів та підписів.

Кошторис №2 містить напис "сплачено 10 тыс. грн. "підпис" 13.03.2019". Належність цього напису відповідачу та призначення "аванс" сторонами визнається.

Відповідно до даних розписки від 16 березня 2019 року виконавець отримав від замовника 49400 грн. в рахунок авансового внеску за виготовлення сходів.

Відповідно до даних квитанції від 18 березня 2019 року виконавцю сплачено 42000 грн. з призначенням платежу "Виготовлення та монтаж блоку сходів, згідно дизайн-макету та специфікацій".

Згідно статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (статті 629 ЦК України).

Відповідно до статті 631 ЦК України строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору. Договір набирає чинності з моменту його укладення. Сторони можуть встановити, що умови договору застосовуються до відносин між ними, які виникли до його укладення. Закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору.

Статтею 632 ЦК України унормовано, що ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, встановлених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування.Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається. Якщо ціна у договорі не встановлена і не може бути визначена виходячи з його умов, вона визначається виходячи із звичайних цін, що склалися на аналогічні товари, роботи або послуги на момент укладення договору.

Згідно статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Для виконання окремих видів робіт, встановлених законом, підрядник (субпідрядник) зобов`язаний одержати спеціальний дозвіл. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2-4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів.

Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту (стаття 846 ЦК України).

Згідно статті 865 ЦК України за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір побутового підряду є публічним договором. До відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів.

Права замовника у разі істотного порушення підрядником договору побутового підряду унормовано статтею 872 ЦК України, згідно якої якщо підрядником були допущені істотні відступи від умов договору побутового підряду або інші істотні недоліки в роботі, виконаній із матеріалу замовника, він має право вимагати за своїм вибором:

1) виготовлення іншої речі з однорідного матеріалу такої самої якості;

2) розірвання договору та відшкодування збитків.

У разі виявлення інших відступів від умов договору або інших недоліків у роботі замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного усунення цих недоліків у розумний строк або відшкодування його витрат на усунення недоліків чи відповідного зменшення плати (частини 2 цієї статті).

Вимога про безоплатне усунення недоліків роботи, виконаної за договором побутового підряду, які можуть становити небезпеку для життя або здоров`я замовника та інших осіб, може бути пред`явлена замовником або його правонаступником протягом десяти років з моменту прийняття роботи, якщо у встановленому законом порядку не передбачені більш тривалі строки (строки служби). Така вимога може бути пред`явлена незалежно від того, коли виявлено ці недоліки, у тому числі й при виявленні їх після закінчення гарантійного строку ( частина 3 цієї статті).

У разі невиконання підрядником цієї вимоги замовник має право протягом цього ж строку вимагати повернення частини ціни, сплаченої за роботу, або відшкодування його витрат на усунення недоліків (частина 4 цієї статті).

Згідно статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Правові наслідки зміни або розірвання договору визначено статтею 653 ЦК України, згідно якої у разі зміни договору зобов`язання сторін змінюються відповідно до змінених умов щодо предмета, місця, строків виконання тощо. У разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються. У разі зміни або розірвання договору зобов`язання змінюється або припиняється з моменту досягнення домовленості про зміну або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Якщо договір змінюється або розривається у судовому порядку, зобов`язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили. Сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов`язанням до моменту зміни або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо договір змінений або розірваний у зв`язку з істотним порушенням договору однією із сторін, друга сторона може вимагати відшкодування збитків, завданих зміною або розірванням договору

Згідно статті 10 Закону України "Про захист прав споживачів" споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Якщо значну частину обсягу послуги чи робіт (понад сімдесят відсотків загального обсягу) вже було виконано, споживач має право розірвати договір лише стосовно частини послуги або робіт, що залишилася. Якщо під час виконання робіт (надання послуг) стане очевидним, що їх не буде виконано з вини виконавця згідно з умовами договору, споживач має право призначити виконавцю відповідний строк для усунення недоліків, а в разі невиконання цієї вимоги у визначений строк - розірвати договір і вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення недоліків третій особі за рахунок виконавця. У разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати:

1) безоплатного усунення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк;

2) відповідного зменшення ціни виконаної роботи (наданої послуги);

3) безоплатного виготовлення іншої речі з такого ж матеріалу і такої ж якості чи повторного виконання роботи;

4) відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків виконаної роботи (наданої послуги) своїми силами чи із залученням третьої особи;

5) реалізації інших прав, що передбачені чинним законодавством на день укладення відповідного договору.

Зазначені вимоги підлягають задоволенню у разі виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) або під час її виконання (надання), а в разі неможливості виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) - протягом гарантійного чи іншого строку, встановленого договором, чи протягом двох років з дня прийняття виконаної роботи (наданої послуги) у разі відсутності гарантійного чи іншого строку, встановленого законодавством або договором.

За наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Якщо істотні недоліки було виявлено в роботі (послузі), виконаній з матеріалу споживача, споживач має право вимагати на свій вибір або виконання її з такого ж матеріалу виконавця, або розірвання договору і відшкодування збитків.

Звертаючись до суду із вимогами про розірвання договору та стягнення сплачених коштів, позивач посилається на невиконання відповідачем третього та четвертого етапів робіт у визначені договором строки.

Апеляційний суд зазначає, що позивач не вказує на невідповідність виконаних робіт обумовленим сторонами властивостям або неналежну якість виготовленої продукції, а стверджує лише про невиконання певних робіт в строк до 20 травня 2019 року.

Згідно із умовами укладеного між сторонами договору третій та четвертий етапи робіт включають виготовлення перил, дерев`яних східців, інших комплектуючих згідно креслення, специфікацій та візуалізацій, доставку на об`єкт, а також влаштування змонтованого та укомплектованого блоку сходів, згідно специфікацій, візуалізацій та креслення за адресою: АДРЕСА_1 .

При цьому, за твердженням позивача, виконано перший та другий етапи робіт, що згідно із умовами договору є виготовлення та роздруківка проекту креслення зі специфікаціями, а також виготовлення сталевого каркасу сходів, згідно креслення, специфікацій та візуалізацій з доставкою на об`єкт і початок монтажних робіт.

Разом з тим, матеріали справи не містять доказів на підтвердження того, що згідно договору відповідачем не виконувались роботи третього та четвертого етапу, натомість відповідачем надано фотознімки, з яких убачається облаштування дерев`яних сходів (а не лише сталевого каркасу), що позивачем жодним чином не спростовано.

За умовами договору замовник набуває право на розірвання договору та повернення 100% всіх проведених платежів у разі відмови виконавцем досягти показників, які передбачені діючим договором, специфікаціями, візуалізаціями та кресленнями (пункт 4.1.4.).

Згідно пункту 10.1 договору строк його дії визначено: початок 13 березня 2019 року, закінчення 20 травня 2019 року або за фактичним закінченням робіт.

Окрім того, згідно пункту 1.4 терміни виконання робіт визначені наступним чином: складання креслення - 6 робочих днів після підписання договору та перерахування коштів замовником, виготовлення та монтаж блоку сходів - 42 робочих дні після затвердження креслення.

Позивачем не надано даних про дату затвердження креслення, календарного плану виконання робіт, а з урахуванням домовленості сторін згідно пункту 10.1 договору щодо строку його дії до 20 травня 2019 року або до фактичного закінчення робіт, відсутні підстави уважати про порушення відповідачем термінів виконання робіт.

З огляду на наведене, апеляційний суд уважає недоведеним факт відмови відповідача досягти показників, які передбачені діючим договором, специфікаціями, візуалізаціями та кресленнями, а відтак підстави для розірвання договору та повернення 100% всіх проведених платежів , що передбачено умовами пункту 4.1.4 договору, відсутні.

Згідно статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 13 ЦПК України унормовано диспозитивність цивільного судочинства, а саме суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Суд першої інстанції на зазначене уваги не звернув та дійшов помилкового висновку про задоволення позовних вимог.

Відповідно до статті 376 ЦПК України недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права є підставами для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 376, 381-384, 390 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14 травня 2020 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким в задоволенні позову ОСОБА_2 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про розірвання договору та стягнення коштів - відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на постанову може бути подана протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Верховного Суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 26 травня 2021 року.

Суддя-доповідач Н.В. Поліщук

Судді А.М. Андрієнко

В.В. Соколова