ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

19 травня 2021 року

м. Харків

справа № 640/23363/18

провадження № 22-ц/818/2223/21

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого - Пилипчук Н.П.,

суддів - Тичкової О.Ю., Маміної О.В.

за участю секретаря - Плахотнікової І.О.

учасники справи:

позивачі : ОСОБА_1 , ОСОБА_2

відповідач: ОСОБА_3 ,

третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні баби та діда з онукою, з апеляційною скаргою ОСОБА_3 , в особі представника ОСОБА_4 , на рішення Київського районного суду м. Харкова від 22 грудня 2020 року, постановлене у складі судді Попрас В.О., в залі суду в місті Харків,

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2018 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовною заявою, в якій просили зобов`язати відповідачку не чинити перешкод їм у спілкуванні з онукою ОСОБА_5 , надати їм можливість спілкуватись з дитиною один раз на тиждень (середа) протягом чотирьох годин з метою її розвитку, відвідування з онукою відповідних її віку дитячих заходів та установ.

Обгрунтовуючи свої позовні вимоги посилались на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 їх син, ОСОБА_6 , одружився з відповідачкою ОСОБА_3 . У них народилась донька ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 08.06.2018 шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_3 розірвано. Після розлучення з сином відповідачка відмовилась від спілкування із позивачами та не надає їм можливість бачити онуку, тому вони змушені звернутись до суду про усунення перешкод у спілкуванні баби та діда з онукою.

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 22 грудня 2020 року позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задоволено частково. Встановлено порядок участі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у вихованні та спілкуванні з неповнолітньою онукою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визначивши час: друга, четверта субота з 10.00 до 12.00 та друга, четверта неділя місяця з 16.00 до 19.00 години. Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 704 грн. 80 коп. Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 сплачений судовий збір у розмірі 704 грн. 80 коп.

В апеляційній скарзі ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 просить рішення суду першої інстанції змінити та визначити час спілкування ОСОБА_2 та ОСОБА_1 з онукою у першу, третю неділю місяця з 10.00 до 12.00 год в присутності матері та за згодою дитини.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу апелянт вказує на порушення судом норм матеріального права та неправильне застосування норм процесуального права. Вказує, що починаючи з шестимісячного віку дитини, позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 не спілкувалися з онукою та не проявляли до неї жодного інтересу. Звертає увагу суду на те, що дитина дотримується дієти, має чіткий графік харчування, сну, занять, відпочинку, порушувати які не можна. Враховуючи стан здоров`я дитини, її ранній вік, а також те, що дитина зовсім не знайома з бабою і дідом (останнього разу бачила їх у жовтні 2017р., коли їй виповнилося 6 місяців), вважає, що побачення повинні відбуватися у присутності матері дитини. Зазначає, що необхідність застосування такого заходу викликана саме інтересами дитини, так як дитина має затримку мовного розвитку, тобто є більш вразливою в порівнянні з іншими дітьми і може потребувати допомоги від матері у будь-який час, так як баба і дід по лінії батька можуть не зрозуміти її бажання, прохання і наміри. Наголошує, що ухваленим рішенням суду не врахований режим дня малолітньої дитини. Зазначає, що вільний час у неділю у вечорі дитина має лише з 18.00 до 19.30 години, тобто побачення у неділю з 16.00 до 19.00 будуть порушувати звичайний режим життя дитини, тобто будуть суперечити її інтересам. Вважає, що доцільно встановити години спілкування позивачам в дні і години, які виділені батьку дитини для спілкування, а саме: у першу, третю неділю місяця з 10.00 до 12.00 години.

У відповідності до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судова колегія, заслухавши доповідь судді, пояснення сторін, що з`явилися, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що для позивачів були створені перешкоди з боку відповідача у здійсненні права на участь у спілкуванні з онукою. Суд, врахувавши висновок Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради від 22.05.2019 року № 377 та інтереси дитини вважав, що позивачі як бабуся та дід малолітньої онуки, мають право бачитися з нею кожну другу, четверту суботу з 10.00 до 12.00 та другу, четверту неділю місяця з 16.00 до 19.00 години.

Проте такі висновки суду першої інстанції не в повній мірі відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є батьками ОСОБА_6 .

24.07.2014 року їх син ОСОБА_6 зареєстрував шлюб з ОСОБА_3 .

Від шлюбу ОСОБА_3 та ОСОБА_6 мають доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 08.06.2018 року шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_6 розірвано.

Як на підставу позовних вимог ОСОБА_1 та ОСОБА_2 посилалися на те, що після розлучення з їх сином відповідачка відмовилась від спілкування із позивачами та не надає їм можливість бачити онуку. Вважають, що поведінка відповідача свідчить про неможливість врегулювати спір мирним шляхом, тому просили усунути перешкоди у спілкуванні з онукою та зобов`язати ОСОБА_3 забезпечити права позивачів на прийняття участі у вихованні онуки.

Відповідно до ст. 257 Сімейного кодексу України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Згідно ст. 263 СК України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

Виходячи з положень статті 159 СК України усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та у її вихованні - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права.

Відповідно до частини другої статті 159 СК України суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

Згідно із Конвенцією про права дитини (ратифікована Постановою Верховної Ради № 789 від 27 лютого 1991 року) в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини, держави-учасниці забезпечують у максимально можливій мірі виживання і здоровий розвиток дитини.

З огляду на положення ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини, ч. 7 ст. 7 СК України, при вирішенні будь-яких питань щодо дітей суд повинен виходити з найкращого забезпечення інтересів дітей.

При визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною, по-друге, у якнайкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та б стійкому середовищі, що не є неблагонадійним.

Відповідно до ч. 4 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування.

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи (ч. 5 ст. 19 СК України).

При цьому суд може не погодитися із висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим і суперечить інтересам дитини (ч. 6 ст. 19 СК України).

Встановлено, що питання щодо доцільності встановлення порядку участі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у вихованні онуки, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було розглянуто на засіданні Комісії з питань захисту прав дитини виконавчого комітету Харківської міської ради.

На засіданні Комісії були присутні ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , які надали свої пояснення.

Згідно висновку від 22.05.2019р. № 377 Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради вважає за доцільне встановити наступний порядок участі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у вихованні малолітньої онуки, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визначивши час: друга, четверта субота з 10.00 до 12.00 год. та друга, четверта неділя місяця з 16.00 до 19.00 год.

Згідно ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Баба та дід, як з боку батька, так і з боку матері є родичами дітей, а батьки чи інші особи, з якими проживають діти, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, своїх прав щодо виховання онуків, та мають здійснювати свої батьківські права та виконувати батьківські обов`язки на ґрунті поваги до прав дитини та її людської гідності.

Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Це право полягає, перш за все, у наданні дитині можливості жити і виховуватися в сім`ї. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами.

Відповідно до статті 51 Конституції України, статті 5 СК України, держава охороняє сім`ю, дитинство, материнство, батьківство, забезпечує охорону прав матері та батька, створює умови для зміцнення сім`ї. Ніхто не може зазнавати втручання в його сімейне життя, крім випадків, встановлених Конституцією України.

Суд першої інстанції обгрунтовано виходив з того, що слід визначити порядок спілкування позивачів у спілкуванні та вихованні малолітньої онуки ОСОБА_7 .

Разом з тим, колегія суддів не може погодитись із визначеним судом порядком спілкування позивачів з онукою, оскільки суд першої інстанці не взяв до уваги режим дня дитини, та наявність у неї інших родичів, які також мають право на спілкування з нею.

Заперечуючи проти позовних вимог, відповідач та її представник зазначали, що призначений Департаментом Служб у справах дітей графік зустрічей позивачів з онукою у другу, четверту неділю з 16.00 до 19.00 год. буде порушувати режим дня дитини, оскільки дитина щоденно спить до 16.30 год., після чого до 18.00 год. умивається, розчісується, одягається після сну, має полуденок. Щодо спілкування у вихідні дні з 10.00 год. до 12.00 год. - вважають спілкування позивачів у цей час можливим та таким що буде відповідати інтересам дитини.

Також, зазначали, що рішенням виконкому Харківської міської ради від 06.02.2019 року № 44 був встановлений наступний порядок участі батька у вихованні дитини: перша, третя субота місяця з 16.00 до 19.00 год., перша, третя неділя місця з 10.00 до 12.00 год.

Крім того, колегія суддів, враховуючи стан здоров`я дитини, особливості розвитку, її ранній вік, а також те, що дитина зовсім не знайома з бабою і дідом, вважає, що побачення повинні відбуватися у присутності матері дитини.

З урахуванням вказаного, судова колегія вважає, що слід визначити наступний порядок спілкування позивачів та участі у вихованні малолітньої онуки ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 : другу та четверту неділю місяця з 10.00 год. до 12.00 год. в присутності матері - ОСОБА_3 .

Вказаний порядок спілкування може бути змінено у разі зміни обставин, які мали значення для його встановлення.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Керуючись ст. ст. 371, 374, п. 4 ч. 3 ст. 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 , в особі представника ОСОБА_4 задовольнити частково.

Рішення Київського районного суду м. Харкова від 22 грудня 2020 року змінити.

Встановити порядок участі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у вихованні та спілкуванні з неповнолітньою онукою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визначивши час: другу та четверту неділю місяця з 10.00 год. до 12.00 год. в присутності матері - ОСОБА_3 .

Постанова апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України.

Головуючий - Н.П. Пилипчук

Судді - О.Ю. Тичкова

О.В. Маміна