ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Ухвала

Іменем України

13 січня 2021 року

м. Харків

Справа № 642/5298/15-ц

Провадження № 22-ц/818/124/21

Харківський апеляційний суд у складі:

Головуючого Пилипчук Н.П.,

суддів Кругової С.С., Маміної О.В.,

за участю секретаря судових засідань Плахотнікової І.О.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

апелянт - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів, за апеляційною скаргою ОСОБА_3 , в особі представника ОСОБА_4 , на рішення Ленінського районного суду м. Харкова від 01 липня 2015 року, ухвалене суддею Шрамко Л.Л., -

В С Т А Н О В И В :

У червні 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів.

Рішенням Ленінського районного суду м. Харкова від 01 липня 2015 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 309 000 доларів США, що за офіційним курсом Національного банку України становить 6 489 000грн.

Не погоджуючись з рішенням суду ОСОБА_5 , в особі свого представника ОСОБА_4 , подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 10 січня 2017 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 12 грудня 2020 року ухвалу Апеляційного суду Харківської області від 10 січня 2017 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

21 жовтня 2020 року ОСОБА_6 , в особі свого представника ОСОБА_7 , звернулася до апеляційного суду із клопотанням про призначення у справі судово-технічної експертизи документу, посилаючись на те, що 16 травня 2019р. Харківським апеляційним судом призначалася судова комплексна експертизу, на вирішення якої були поставлені наступні питання:

- чи виконано рукописний текст у розписці від 10 травня 2011 року ОСОБА_8 ?

- чи виготовлений рукописний текст розписки від 10 травня 201 1 року у той час. яким датований документ?

Проведення експертизи було доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

18 червня 2019р. експертом ОСОБА_9 складено клопотання щодо надання необхідних матеріалів для проведення судово-технічної експертизи документів, а саме порівняльних зразків документів - оригінали достовірно датованих документів, в яких у період з травня 2011 року до червня 2015року (включно), рукописно виконано записи та підписи (не обов`язково ОСОБА_2 ) синьо-фіолетовою пастою кулькової ручки (такою ж за кольорами та відтінком, як і записи та підпис від імені ОСОБА_2 у досліджувальній розписці, датованій 10 травня 2015 року), у кількості не менше 20 зразків із різними датами складання за кожен рік досліджувального періоду.

На виконання клопотання експертів 24 липня 2019 року подавалася до суду заява про залучення до матеріалів справи, оригінали договорів, поштових конвертів та інші.

03 жовтня 2019 року Харківський апеляційний суд своєю ухвалою направив зазначену вище цивільну справу Київському науково-дослідному інституту судових експертиз для проведення судової комплексної експертизи, проведення якої було доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз ухвалою Харківського апеляційного суду від 16 травня 2019 року.

Разом з тим, зазначає, що відповідно до ухвали суду від 03 жовтня с019 року, суд фактично заборонив вирізання штрихів рукописних записів та підписів у всіх наданих (досліджуваному та порівняльних) документах, відповідно до п.4.1 ст. 108 ЦПК України, не надавши експерту на це дозволу. Зазначена заборона унеможливила проведення експертного дослідження, в частині проведення судово-технічної експертизи документів, та надання відповідного висновку, шо підтверджується висновком експертів від 06 липня 2020 року.

Суд своє рішення, в частині не надання дозволу на вирізання штрихів рукописних записів та підписів у всіх наданих (досліджуваному та порівняльних) документах, мотивував тим. що «документи надані на дослідження, при вирізанні штрихів будуть необоротно втрачені під час проведення досліджень, що унеможливить в подальшому використовувати їх за призначенням». Вважає, що жоден документ, наданий до суду, для проведення дослідження, не може бути у подальшому використаний за будь - яким призначенням, у тому числі розписка, на підставі якої, у будь-якому випадку буде прийнято рішення суду. Тому, для повного, об`єктивного та всебічного розгляду справи необхідно провести додаткову судово-технічну експертизу документів, так як інших засобів доказування спірних обставин не існує.

На вирішення експертизи просив поставити питання:

1.Чи виготовлений рукописний текст розписки від 10 травня 2011 року у той час, яким датований документ ?

Також просила суд надати дозвіл на вирізання штрихів рукописних записів та підписів у всіх наданих (досліджуваному та порівняльних) документах, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 108 ЦПК України.

Проведення експертизи просила доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6).

Обговоривши заявлене клопотання, колегія суддів вважає, що клопотання про призначення судово-технічної експертизи документу не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Відповідно до п. п. 1, 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» звернута увага судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.

Таким чином, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Матеріали справи свідчать, що ухвалою Харківського апеляційного суду від 16 травня 2019 року за клопотанням ОСОБА_6 у справі призначалася судова комплексна експертиза, на вирішення якої були поставлені наступні питання:

Чи виконано рукописний текст у розписці 10 травня 2011 року ОСОБА_2 .?

Чи виготовлений рукописний текст розписки від 10 травня 2011 року у той час, яким датований документ ?

Проведення експертизи було доручено експертам Київського НДІСЕ.

18 червня 2019 року до Харківського апеляційного суду вищевказана цивільна справа повернута з експертної установи з клопотанням Київського науково-дослідного інституту судових експертиз про надання необхідних матеріалів для проведення судово-технічної експертизи документів № 16871/19-34, та рахунок №2448 за проведення експертизи № 16871/19-34.

Також, 18 червня 2019 року до Харківського апеляційного суду надійшло клопотання Київського науково-дослідного інституту судових експертиз про надання необхідних матеріалів для проведення судово-почеркознавчої експертизи № 16869/16870/19-32.

В наданому до суду клопотанні від 18 червня 2019 року про надання необхідних матеріалів для проведення судово-технічної експертизи документів № 16871/19-34 експерт просив:

- надати порівняльні зразки документів - оригінали достовірно датованих документів, в яких у період з травня 2011 року до червня 2015 року (включно), рукописно виконано записи та підписи (не обов`язково ОСОБА_2 ) синьо-фіолетовою пастою кулькової ручки (такою ж за кольором та відтінком, як і записи та підпис від імені ОСОБА_2 у досліджуваній розписці, датованій 10.05.2015 року), у кількості не менше 20 зразків із різними датами складання за кожен рік досліджуваного періоду;

- дозвіл на використання документів, у якості порівняльних зразків, серед документів, наданих для проведення судово-почеркознавчої експертизи № 16869/16870/19-32;

- дозвіл суду (судді) на вирізання штрихів рукописних записів та підписів у всіх наданих (досліджуваному та порівняльних) документах, відповідно доп.4.1 ст. 108 ЦПК України, оформлений ухвалою. Оскільки вирішення другого питання ухвали суду, відповідно до п. 4.12. Інструкції, потребує вирізання необхідної кількості штрихів записів (підписів) як у досліджуваному документі, так і в порівняльних зразках документів, при відсутності їх перетинання із забарвленими речовинами інших реквізитів документів. Вирізані фрагменти штрихів будуть необоротно втрачені під час проведення досліджень, що не дозволить проводити їх додаткові та повторні дослідження. Вирізання фрагментів проводиться після попереднього збереження зовнішнього виду документів на електрофотографічних копіях, які додаються до висновку експерта.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 03 жовтня 2019 року клопотання експерта щодо надання необхідних матеріалів для проведення судово-технічної експертизи документів № 16871/19-34 - задоволено частково.

Надано дозвіл на використання документів, у якості порівняльних зразків, серед документів, наданих для проведення судово-технічної експертизи документів № 16871/19-34.

В розпорядження експерта надано:

- оригінал договору купівлі-продажу квартири від 23.02.2006 року, який містить вільний зразок почерку ОСОБА_10 на 01 арк.

-оригінал договору купівлі-продажу машиномісця від 23.02.2006 року, який містить вільний зразок почерку ОСОБА_10 на 01 арк.

-оригінал відповіді відповідача на повідомлення позивача, який містить зразок підпису ОСОБА_10 на 10 арк.

-оригінал договору оренди від 07 лютого 2004 року, який містить зразок підпису ОСОБА_10 який знаходиться з правої сторони нижньої частини договору на 04 арк.,

які згідно пояснень представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 в судовому засіданні, виконані власноручно ОСОБА_8 та надати дозвіл експерту на використання даного документу в якості порівняльних зразків почерку ОСОБА_10 .

У задоволенні клопотання щодо дозволу суду на вирізання штрихів рукописних записів та підписів у всіх наданих (досліджуваному та порівняльних) документах, відповідно до п.4.1 ст. 108 ЦПК України відмовлено.

Цивільну справу направлено до Київському науково-дослідному інституту судових експертиз для проведення судової комплексної експертизи, проведення якої було доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз ухвалою Харківського апеляційного суду від 16 травня 2019 року.

15 липня 2020 року справа повернулась з експертної установи разом із висновком експертів.

Так, згідно висновку експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення комплексної судово-почеркознавчої експертизи та судово-технічної експертизи документів, складеного 06 липня 2020 року, записи та підпис від імені ОСОБА_11 у розписці, датованій 10 травня 2011 року, виконані кульковою ручкою, спорядженою пастою синьо-фіолетового кольору.

Записи «Я, ОСОБА_12 » та « ОСОБА_2 », що містяться у розписці 10 травня 2011 року, ймовірно виконані ОСОБА_8 .

Питання ухвали суду: «Чи виконаний текст розписки (за винятком записів «Я, ОСОБА_12 » та « ОСОБА_2 ») від 10 травня 2011 року самим ОСОБА_8 або іншою особою?» - не вирішувалось з причин, наведених у дослідницький частині.

Відповісти на питання ухвали суду: «Чи виготовлений рукописний текст розписки від 10 травня 2011 року у той час, яким датований документ?» не видається можливим, у зв`язку з відсутністю дозволу на вирізання штрихів рукописних записів та підписів у всіх наданих (досліджованому та порівняльних) документах.

З викладеного вбачається, що експертиза призначалася судом, в тому числі, для вирішення питання: чи виготовлений рукописний текст розписки від 10 травня 2011 року у той час, яким датований документ ?

Натомість, як зазначили експерти, відповісти дане питання суду виявилося не можливим через відсутність дозволу на вирізання штрихів рукописних записів та підписів у всіх наданих (досліджованому та порівняльних) документах, який не був наданий судом через відсутність на це згоди позивача, відповідно до п.4.1 ст.108 ЦПК України.

Так, частина 3 та 4 статті 108 ЦПК України передбачено, що експерт повинен забезпечити збереження об`єкта експертизи.

Якщо експертне дослідження пов`язане з повним або частковим знищенням об`єкта експертизи або зміною його властивостей:

1) призначений судом експерт має одержати на його проведення відповідний дозвіл суду, який оформляється ухвалою;

2) залучений учасником справи експерт має повідомити відповідного учасника справи про наслідки проведення експертного дослідження, передбачені цим Кодексом, та одержати письмовий дозвіл на його проведення.

Відповідно до п.4.12 розділу IV «Організація проведення експертиз (досліджень) та оформлення їх результатів» Інструкції при проведенні дослідження експерт повинен уживати заходів щодо збереження наданих на експертизу об`єктів, аби не допустити їх знищення або пошкодження. Якщо за характером дослідження зберегти об`єкт неможливо, а в документі про призначення експертизи (залучення експерта) відсутній дозвіл на пошкодження (знищення) цього об`єкта, то на його пошкодження чи знищення має бути отримана письмова згода органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта).

Як підчас призначення 16 травня 2019 року апеляційним судом судової комплексної експертизи, так і під час розгляду даного клопотання про призначення у справі додаткової судово-технічної експертизи документу, в судовому засіданні апеляційної інстанції представники відповідача ОСОБА_2 та позивача ОСОБА_1 категорично заперечували проти надання дозволу суду на вирізання штрихів рукописних записів та підписів у всіх наданих (досліджуваному та порівняльних) документах, відповідно до п.4.1 ст. 108 ЦПК України.

За відсутності згоди сторін, які є власниками документів, на вирізання штрихів рукописних записів та підписів у всіх наданих (досліджованому та порівняльних) документах, колегія суддів не може надати експертам дозвіл на вчинення зазначених дій.

Отже, обставини, які стали на заваді у проведенні комплексної судово-почеркознавчої експертизи та судово-технічної експертизи документів не змінилися.

Враховуючи вказані обставини колегія суддів не вбачає за можливе призначити у справі додаткову судово-технічну експертизу документу.

Сторонам було роз`яснено зміст статті 109 ЦПК України, якою передбачено, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.103, 104 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання представника ОСОБА_3 ОСОБА_7 про призначення у справі додаткової судово-технічної експертизи документу.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Головуючий Н.П. Пилипчук

Судді О.В. Маміна

С.С. Кругова