ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4749/21 Справа № 185/8356/17 Суддя у 1-й інстанції - Бондаренко В. М. Суддя у 2-й інстанції - Свистунова О. В.
УХВАЛА

27 травня 2021 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Свистунової О.В.

суддів Красвітної Т.П., Єлізаренко І.А.

за участю секретаря Гулієва М.І.о.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро

клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів

по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Новомосковська районна державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, Підгородненська міська рада Дніпровського району Дніпропетровської області, про встановлення факту родинних відносин та визнання заповіту недійсним ,

В С Т А Н О В И Л А:

У жовтні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Новомосковська районна державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, Підгородненська міська рада Дніпровського району Дніпропетровської області, про встановлення факту родинних відносин та визнання заповіту недійсним, в якій позивач просив суд встановити факт родинних відносин між ним та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме, що він є її рідним сином; визнати недійсним заповіт ОСОБА_3 від 12.09.2016 року на користь ОСОБА_2 , який посвідчений секретарем Виконкому Спаської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області і зареєстрований в реєстрі за № 200.

Позовні вимоги мотивовані тим, що він є рідним сином ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . У встановлений законом строк позивач звернувся до Новомосковської районної державної нотаріальної контори Дніпропетровської області із заявою про прийняття спадщини за законом, але нотаріусом йому було повідомлено про те, що є розбіжності у написанні прізвища померлої та його, а саме, відповідно до паспорту позивача його прізвище « ОСОБА_4 », а відповідно до свідоцтва про смерть його матері « ОСОБА_5 ». Тому, просить суд встановити факт родинних відносин між ним та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме, що він є її рідним сином.

Крім того, нотаріусом позивачу було повідомлено про те, що за життя, ОСОБА_3 12.09.2016 року було складено заповіт, посвідчений 12.09.2016 року секретарем виконкому Спаської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської обасті та зареєстровано в реєстрі за № 200, яким усе належне їй майно, де б воно не знаходилося та з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті і на що вона за законом матиме право, заповідає ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Вказав, що власноручний запис у заповіті виконано не почерком його матері, а іншою особою. Також зазначив, що в заповіті взагалі відсутній підпис заповідача, що є порушенням форми заповіту, а тому волевиявлення заповідача взагалі не було та вона особисто не складала даний заповіт, що є підставою для визнання заповіту недійсним.

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 21 січня 2021 року задоволено частково позовні вимоги.

Встановлено факт родинних відносин між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є рідним сином ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати в частині відмови у задоволенні позовних вимог та ухвалити нове в цій частині, яким задовольнити позовні вимоги.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи та висновки суду не відповідають встановленим обставинам.

ОСОБА_1 звернувся до суду апеляційної інстанції із клопотанням про витребування доказів по справі.

Клопотання мотивоване тим, що ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29.08.2019 року було витребувано у державного нотаріуса Новомосковської районної державної нотаріальної контори Дніпропетровської області:

- оригінал спадкової справи № 409/2016 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 ;

- оригінал спадкової справи, яка була заведена у 2008 році до майна померлого ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 , спадкоємцем якого була його дружина ОСОБА_3 .

Однак, вищезазначені документи не були надані ні суду, ні експерту для проведення посмертної судової почеркознавчої експертизи, що можливо і стало причиною того, що експертиза не була проведена у зв`язку із відсутністю у розпорядженні експерта достатнього об`єму порівняльного матеріалу.

На підставі вказаного, заявник просив витребувати:

- у державного нотаріуса Новомосковської районної державної нотаріальної контори Дніпропетровської області: оригінал спадкової справи № 409/2016 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 та оригінал спадкової справи, яка була заведена у 2008 році до майна померлого ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 , спадкоємцем якого була його дружина ОСОБА_3 ;

- у Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області: оригінал заповіту від імені ОСОБА_3 , посвідчений 12.09.2016 року секретарем Виконкому Спаської сільської ради за реєстровим № 200.

Перевіривши доводи заявника та вислухавши думку учасників справи з приводу поданого клопотання, колегія суддів приходить до висновку, клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Колегія суддів не вбачає необхідності у витребуванні додаткових доказів, оскільки таке клопотання є передчасним на даній стадії процесу, оскільки питання про проведення посмертної судової почеркознавчої експертизи судом апеляційної інстанції ще не вирішувалось.

На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про витребування доказів слід відмовити.

Керуючись ст. 84, 259, 260 ЦПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні клопотання про витребування доказів відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, оскільки не перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Головуючий О.В. Свистунова

Судді: Т.П.Красвітна

І.А. Єлізаренко