ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2323/19
провадження № 2/753/1464/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" квітня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Сирбул О.Ф.,

за участю секретаря: Лаптєвої Ю.М.

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва", Комунального підприємства «Дирекція замовника з управління житловим господарством Дарницького району міста Києва» про відшкодування шкоди та стягнення моральних збитків, -

встановив:

У січні 2019 року ОСОБА_2 звернулась до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" про відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1 .

В ніч з 06 на 07 грудня 2018 року (з четверга на п`ятницю), приблизно о 03 год. 15 хв. мешканці квартири квартири АДРЕСА_1 прокинулись від шуму в квартирі. Причиною шуму був виявлений витік води із туалетної кімнати, який розповсюджувався в коридорі та перетікав до великої кімнати. Мешканцями квартири був здійснений телефонний дзвінок до диспетчерської служби за номером НОМЕР_1 .

Причиною аварії, що призвело до витікання холодної води, виявився зрив різьбового з`єднання на вентелі холодного водопостачання, який знаходиться між основною магістраллю подачі холодної води та лічильником. Вищевказаний лічильник встановлений та опломбований спеціалістами ЖЕД-206 Дарницького р-ну м. Києва, сантехніком ОСОБА_3 та пройдено повірку в лютому 2015 року.

У відповідності до Акту від 12.12.2018 про залиття, аварію що трапилась в системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), який було складено комісією ЖЕД-206 Дарницького району, про те, що 07.12.2018 у будинку АДРЕСА_1 трапилося залиття.

Причиною залиття в Акті відображена таким чином: «зірвало різьбу на вентелі ХВП в квартирі №237».

Також в Акті зазначено про виявлені місця залиття в квартирі (стіни, підлога, тощо).

У відповідності до Звіту про незалежну оцінку матеріального збитку внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 від 27 грудня 2018 р., виконаного ТОВ "КОАПРИ Д", встановлене, шо: вартість ремонтно-будівельних робіт по відновленню оздоблювальних покриттів підлог, стін які були пошкоджені внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 на праві приватної власності, станом на 27.12.2018 становить: 26 110,00 грн. Ринкова вартість пошкодженої шафи-стелажа з ДСП складає: 8 469,00 грн. Внаслідок чого, позивачу було завдано матеріальну шкоду у сумі 34 579,00 грн. (26 110,00 + 8 469,00 = 34 579,00).

Позивач обґрунтовано вважає, що зрив різьбового з`єднання на вентелі холодного водопостачання, який призвів до залиття квартири та заподіяння матеріальної та моральної шкоди, стався з вини відповідача, оскільки зрив різьбового з`єднання відбувся на ділянці магістралі холодного водопостачання до лічильника обліку ХВП (в місці з`єднання).

Відповідач являється особою, що надає житлово-комунальні послуги, в розумінні вищевказаних положень Закону України "Про житлово-комунальні послуги" та "Правила утримання жилих будинків та при будинкових територій", є управляючою компанією житлового фонду, а отже зобов`язаний виконувати весь комплекс робіт по утриманню будинку, прибудинкової території в тому числі й технічного обладнання будинку, та слідкувати за його справністю.

У відповідності до п. 2.8. Правил, з метою підготовки житлового фонду до сезонної експлуатації відповідач повинен забезпечувати справність всіх комунікацій, в тому числі внутрішніх систем водопостачання. Позивачка стверджує, що за весь час її проживання в будинку, планові перевірки мереж ХВП, ГВП, ПО в будинку по АДРЕСА_3 відповідачем не проводились, та жодного разу представник відповідача не приходив здійснювати плановий огляд комунікацій, які проходять через квартиру позивача.

Таким чином, відповідач зобов`язаний виконувати весь комплекс робіт по утриманню будинку, прибудинкової території та створенню необхідних умов мешкання у будинку співвласників, зобов`язаний надавати співвласнику комунальних та інших послуг по діючим тарифам та розцінкам, в тому числі по обслуговуванню технічного обладнання квартири, але не виконав своїх зобов`язань, не перевіряв стан інженерних, у тому числі мереж водопостачання, внаслідок чого не було своєчасно виявлено аварійність стану частини мережі в квартирі АДРЕСА_1 , що призвело пориву в мережі в цій квартирі та її залиття.

Лічильник ХВП в мережі, де відбулась аварія, встановлював сантехнік ОСОБА_3 , який перебуває в трудових відносинах із відповідачем. Тому, в разі того, якщо причиною аварії являлась неправильне з`єднання в місці розриву у зв`язку із неякісними роботами по встановленню лічильника обліку ХВП, то такі роботи виконував сантехнік відповідача, та саме відповідач, в силу положень норм цивільного законодавства, відповідає за роботу свого підлеглого.

Позивач жодним чином не втручалась в роботу системи ХВП та не могла втручатись, оскільки лічильник обліку холодного водопостачання опломбований відповідною організацією.

Таким чином, втручання позивача в систему ХВП повністю виключається, так як пломба на момент зриву знаходилась на місці.

Ухвалою суду від 13.02.2019 відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 18.06.2019 Комунальне підприємство «Дирекція замовника з управління житловим господарством Дарницького району міста Києва» залучено до участі у вказаній справі у якості співвідповідача.

Ухвалою суду від 16.01.2021 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду в судовому засіданні.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити, надавши пояснення аналогічні змісту позовної заяви.

Представник відповідача Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» проти позовних вимог заперечував з підстав викладених у відзиві.

Представник відповідача Комунального підприємства «Дирекція замовника з управління житловим господарством Дарницького району міста Києва» у судові засідання не з`являвся надіславши до суду письмові пояснення у яких просив відмовити у задоволенні позовних вимог у підстав пропуску позовної давності.

Заслухавши пояснення представників учасників судового процесу, розглянувши подані сторонами документи, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, що мають істотне значення для правильного вирішення справи по суті та на яких ґрунтується позовні вимоги, оцінивши докази на предмет належності, достовірності та допустимості у їх сукупності, вважає, що в позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 07 грудня 2018 року в квартирі АДРЕСА_1 сталось залиття квартири.

З матеріалів справи вбачається, що 07 грудня 2018 року до ЖЕД-206 Керуючої компанії із заявою звернувся ОСОБА_4 , який є мешканцем АДРЕСА_1 з проханням прислати представника ЖЕД-206 у зв`язку із аварійною ситуацією, що сталася 07.12.2018.

Згідно витягу із журналу реєстрації заявок на ОДС, від мешканців квартири АДРЕСА_1 07.12.2018 поступила заявка 3045 (5613) о 3-30 ранку про те, що відбулося залиття квартири холодною водою.

О 4-00 год. Аварійна служба Керуючої компанії прибула на місце аварії, однак заходів щодо усунення аварійної ситуації не застосовували, оскільки мешканцями квартири на час приїзду аварійної служби самостійно перекрито холодне водопостачання в туалеті.

08 грудня 2018 року працівниками ЖЕД-206 було здійснено вихід на АДРЕСА_1 з метою огляду та фіксації події з метою встановлення причини залиття, що вбачається зі службової записки ЖЕД-206 Керуючої компанії.

Відповідно до Акту від 12.12.2018, складеного комісією у складі головного інженера ЖЕД-206 ОСОБА_5 , майстра з технічного нагляду ОСОБА_6 , майстра з експлуатації ОСОБА_7 , слюсара-сантехніка ОСОБА_3 про те, що 07 грудня 2018 року в квартирі АДРЕСА_1 трапилось залиття внаслідок аварії, що трапилась в системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання).

Встановлено, що причиною залиття вказано «зірвало різьбу на вентелі ХВП у квартирі №237».

Системи ХВП, ГВП та ЦО, що обслуговуються та за які несе відповідальність Керуюча компанія знаходиться у справному стані. Аварійна ситуація трапилась у вбиральній кімнаті (туалеті) на вентилі ХВП.

Внаслідок залиття було пошкоджено підлогу в житлових кімнатах, коридорах, ванній, вбиральні, кухні.

Згідно висновку експерта про незалежну оцінку матеріального збитку внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 від 27 грудня 2018 р., виконаного ТОВ "КОАПРИ Д" вартість ремонтно-будівельних робіт по відновленню оздоблювальних покриттів підлог, стін які були пошкоджені внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 , станом на 27.12.2018 становить 26 110,00 грн.

У ході судового розгляду було також допитано свідка ОСОБА_4 , який у поясненнях зазначив про те, що проживає у квартирі АДРЕСА_1 . 08.12.2018 о 3 год. ночі він з сім`єю прокинулись від стуку сусідів у двері, які повідомили про затоплення. Дружина викликала працівників водоканану, та по приїзду останні підтвердили про те, що відбувся обрив на місці перед лічильником, що сталось внаслідок перевищення тиску води. Звертався він також до сантехніка ОСОБА_3 , який встановлював лічильник у 2007 році, оглянувши труби та лічильник був дуже здивований тим що трапилось, перекрив воду на стояку. Затоплення квартир сталось з дев`ятого до другого поверху. Вони також звертались до ЖЕК. Через деякий час було встановлено нову систему, проте знову ж таки почалось протікання. Знову мешканці змушені були звертатись до ЖЕК. Сантехнік ОСОБА_3 вдруге лагодив місце протікання. Також вказав, що в акті не було зафіксовано, що було самовільно замінено лічильник. При повірці лічильника не було проблем.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 7 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції чинній на час виникнення правовідносин), споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1 вказаного Закону внутрішньо будинкові системи багатоквартирного будинку - механічне, електричне, газове, сантехнічне та інше обладнання в будинку, що обслуговує більше одного житлового та/або нежитлового приміщення, у тому числі комунікація до обладнання споживача, системи автономного теплопостачання, бойлерні та елеваторні вузли обладнання протипожежної безпеки, вентиляційні канали та канали для димовидалення обладнання ліфтів, центральних розподільних щитів електропостачання від зовнішньої поверхні стіни будівлі до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення.

Відповідно до рішення Київської міської ради від 09.10.2014 року № 270/270 «Про удосконалення структури управління житлово-комунальним господарством міста Києва» та розпорядження Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації від 30.01.2015 року № 33, будинки комунальної власності Дарницького району обслуговуються Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» з 01.05.2015, тобто Керуюча компанія є новоствореним підприємством та не є правонаступником попередніх балансоутримувачів.

Надання послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій Керуюча компанія (а також всі житлово-експлуатаційні дільниці як структурні підрозділи Керуючої компанії) розпочала здійснювати після передачі в своє повне господарське відання об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Києва, що перебувають у сфері управління ДРДА та обліковуються на її балансі з 01.05.2015, що вбачається з Розпорядження Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації № 33 від 30.01.2015 "Про закріплення за комунальним підприємством "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва".

До діяльності Комунального підприємства належить, зокрема, надання послуг з утримання будинків, споруд і прибудинкових територій та інших житлово-комунальних послуг, надання послуг з аварійного обслуговування внутрішньо-будинкових та зовнішніх інженерних мереж, надання консультативних послуг тощо.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» виконавцем комунальної послуги є суб`єкт господарювання, що надає комунальну послугу споживачу відповідно до умов договору.

Згідно положень ч. 2 ст. 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов`язаний зокрема: забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; готувати та укладати із споживачем договори про надання комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов їх виконання згідно з типовим договором; своєчасно проводити підготовку об`єктів житлово-комунального господарства до експлуатації в осінньо-зимовий період; вживати заходів до ліквідації аварій, усунення порушень якості послуг у строки, встановлені законодавством; виплачувати споживачу штраф за перевищення встановлених строків проведення аварійно-відновних робіт у розмірі, визначеному законодавством; своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з наданням комунальних послуг, що виникли з його вини.

Відповідно до ч. 1 статті 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», до житлово-комунальних послуг належать: п. 1) житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком.

Послуга з управління багатоквартирним будинком включає утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньо будинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньо будинкових систем (крім обслуговування внутрішньо будинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку.

Таким чином, відповідач Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» є юридичною особою, що надає житлово-комунальні послуги, в розумінні вищевказаних положень Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та "Правила утримання жилих будинків та при будинкових територій", є управляючою компанією житлового фонду, а отже зобов`язаний виконувати весь комплекс робіт по утриманню будинку, прибудинкової території в тому числі й технічного обладнання будинку та слідкувати за його справністю.

Позивач стверджує, що залиття його квартири сталося з вини Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», оскільки зрив різьбового з`єднання на вентелі холодного водопостачання, який призвів до залиття квартири, оскільки зрив різьбового з`єднання відбувся на ділянці магістралі холодного водопостачання до лічильника обліку ХВП (в місці з`єднання). За весь час її проживання в будинку, планові перевірки мереж ХВП, ГВП, ПО в будинку по АДРЕСА_3 відповідачем не проводились, та жодного разу представник відповідача не приходив здійснювати плановий огляд комунікацій, які проходять через квартиру позивача.

На думку позивача, відповідач надає житлово-комунальні послуги, в розумінні вищевказаних положень Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та «Правил утримання жилих будинків та при будинкових територій» та є управляючою компанією житлового фонду, а отже зобов`язаний виконувати весь комплекс робіт по утриманню будинку, прибудинкової території в тому числі й технічного обладнання будинку та слідкувати за його справністю.

Відповідач зобов`язаний виконувати весь комплекс робіт по утриманню будинку, прибудинкової території та створенню необхідних умов мешкання у будинку співвласників, зобов`язаний надавати співвласнику комунальних та інших послуг по діючим тарифам та розцінкам, в тому числі по обслуговуванню технічного обладнання квартири, але не виконав своїх зобов`язань, не перевіряв стан інженерних, у тому числі мереж водопостачання, внаслідок чого не було своєчасно виявлено аварійність стану частини мережі в квартирі АДРЕСА_1 , що призвело пориву в мережі в цій квартирі та її залиття.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Проте, суд не вважає доводи позивача викладені у позовній заяві слушними та такими, які заслуговують на увагу з огляду на наступні обставини встановлені у ході судового розгляду.

Так, з пояснювальної записки головного інженера Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» ЖЕД-206 Штефан О.А. вбачається, що під час огляду місця залиття на мережі ХВП у вбиральній кімнаті виявлено, що чавунний вентиль мешканцями квартири самостійно замінено на зборку кулькового (шарового) крана (американка).

Крім того, таке переобладнання дає власнику можливість використовувати холодну воду поза обліком прибору (лічильника).

В такій аварійній ситуації, мешканець даної квартири міг самостійно перекрити центральний вентиль, чого зроблено не було, внаслідок чого сталось залиття.

Разом з тим, слюсарі-сантехніки ЖЕД-206 обслуговують центральні стояки в квартирах житлових будинків до першої запірної арматури (центрального вентиля).

Розгалуження інженерної мережі є вертикально.

Таким чином, відповідальність за справність нововстановленого вентиля несе позивач, який, обирав організацію, яка виконувала відповідні роботи по його заміні.

Як стверджує позивач у позовній заяві так і підтвердив її представник у судовому засіданні, що залиття трапилося у зв`язку з неякісними роботами по встановленню лічильника обліку ХВП слюсарем-сантехніком ОСОБА_3 у лютому 2015 року, однак жодних доказів такого встановлення лічильника саме цією особою позивачем не надано.

Як встановлено з акту про залиття, та не заперечується позивачем, причиною залиття став зрив різьби на вентилі ХВП, що вказує на те, що проведені роботи по встановленню лічильника не мають відношення до аварійної ситуації.

Так, до позовної заяви позивачем додано копію свідоцтва про повірку робочого засобу вимірювальної техніки, виготовлене державним повірником державного підприємства "Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів" (ДП "Укрметртестстандарт"), яке було чинне до лютого 2018 року, тоді як залиття трапилось у грудні 2018 року.

Жодного доказу участі працівників керуючої компанії у виконанні робіт із встановлення лічильника чи у роботах щодо встановлення/заміни вентиля, який розірвався під час аварійної ситуації, що сталася 07.12.2018 позивачем до матеріалів справи не надано.

Також, у позовній заяві позивач ОСОБА_2 зазначає, що викликала після залиття фахівців аварійної бригади Водоканалу, якими стверджено, що причиною аварії є перебільшення норми тиску води на магістралі подачі холодної води та можливі дії жителів інших поверхів з магістраллю під час ремонтних робіт, що призвело до її перетягнення.

Проте, згідно даних відповідача від позивача не надходило через диспетчерську службу ЖЕД-206 звернень щодо викликів сантехніка з метою виконання ремонтних робіт після залиття (зокрема, заміни шарового крану на новий), а також відсутні дані щодо виходу такого працівника на виконання відповідних ремонтних робіт.

Суд звертає увагу, що стороною позивача не надано доказів, щодо належності квартири АДРЕСА_1 на праві власності позивачу, і що саме ця особа має право на відшкодування спричиненої шкоди завданої залиттям.

У поясненнях представник позивача зазначає, що самостійно замінений позивачем чавунний вентиль на шаровий кран (складається з двох частин, де на місці з`єднання яких відбувся зрив різьби 07.12.2018) у лютому 2015 року належить до «внутрішньої мережі водопостачання, що відноситься до компетенції утримання й обслуговування відповідачем», однак твердження позивача про покладення відповідальності за обслуговування цієї ділянки мережі на керуючу компанію та дії позивача по заміні вентиля не доведене жодними належними та допустимими доказами.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 869 від 01.06.2011 «Про забезпечення єдиного підходу до формування тарифів на житлово-комунальні послуги (Порядок формування тарифів на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем) багатоквартирного будинку здійснюється виконавцем та включає комплекс робіт з технічного обслуговування та проведення поточного ремонту внутрішньо будинкових систем від зовнішньої поверхні стіни будинку до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення протягом усього періоду їх експлуатації.

Статтею 322 ЦК України встановлено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно зі ст. 382 ЦК України, квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Власникам квартири у дво-або багатоквартирному житловому будинку належать на праві спільної сумісної власності приміщення загального користування, опорні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання за межами або всередині квартири, яке обслуговує більше однієї квартири, а також споруди, будівлі, які призначені для забезпечення потреб усіх власників квартир, а також власників нежитлових приміщень, які розташовані у житловому будинку.

Згідно з п. 7 «Правил користування приміщеннями житлових будинків», затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; проводити за власні кошти ремонт квартири (наймач (орендатор) згідно з договором найму (оренди); забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання.

Тобто відповідальність за належний стан санітарно-технічного обладнання та внутрішньо квартирних мереж в квартирі несе безпосередньо сам власник.

Утримання внутрішніх (внутрішньо квартирних) мереж водопостачання є обов`язком власника квартири.

Таким чином, суд не може прийняти до уваги доводи позивача у наявності вини обслуговуючої організації Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» у залитті квартири, оскільки утримання та ремонт (своєчасна заміна) внутрішньоквартирних мереж водопостачання є обов`язком власника квартири, відповідно до пункту 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України «Про механізм впровадження Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» № 572 від 8 жовтня 1992 року, пунктів 3.7, 5.3 наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» № 76 від 17 травня 2006 року, статті 151 ЖК України, статті 10 Закону «Про приватизацію державного житлового фонду».

Відповідно до положень Наказу Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76 Про затвердження правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, а саме п.2.1.1. Наказу загальний огляд житлового будинку проводиться з періодичністю 2 рази на рік навесні та восени (весняний та осінній огляди). Форма акту загального огляду житлового будинку наведена у Додатку 1.

На виконання вищезазначених норм, представниками ЖЕД-206 Керуючої компанії у 2018 році було проведено весняний та осінній огляди житлового будинку АДРЕСА_3 , за наслідками яких складені акти огляду від 02.04.2018 та 03.09.2018.

У зазначених актах, зокрема, оглянуто інженерні мережі (системи холодного та гарячого водопостачання), стан яких визнано задовільним та будь-яких несправностей мереж не виявлено.

Пунктом. 11.1.7. Правил технічної експлуатації систем водопостачання та водовідведення, затверджених Наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 05.07.1995 № 30 передбачено, що технічне обслуговування систем внутрішнього водопроводу та каналізації здійснюється згідно з планами-графіками виконання робіт, які розробляються житлово-експлуатаційною організацією.

Крім того, згідно графіку планової перевірки стану внутрішньо будинкових систем багатоквартирних будинків по ЖЕД-206 за 2018 рік, було проведено безпосередньо огляд внутрішньо будинкових систем багатоквартирних будинків ЖЕД-206, зокрема, житловий будинок АДРЕСА_3 .

За результатами огляду складено акти огляду систем від 05.03.208 та від 04.09.2018, в яких також встановлено справність внутрішньо будинкових систем.

Нормами діючого законодавства не передбачено попередження мешканців квартир про проведення планових перевірок внутрішньо будинкових систем, а також перевірку мереж у квартирах.

Таким чином, як обслуговуюча організація, Керуюча компанія виконує свої зобов`язання по огляду та перевірці на справність внутрішньо будинкових систем, за які несе відповідальність згідно з нормами чинного законодавства.

За положеннями ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ст. 94 ЦПК України).

Статтями 76-80 ЦПК України визначено поняття належності, достатності, допустимості та достовірності доказів.

Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди.

Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Правовідносини між сторонами є деліктними, оскільки виникли у зв`язку із спричиненням шкоди, а тому регулюються Главою 82 ЦК України.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина.

Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків.

Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода наслідком.

Пленум Верховного Суду України у абз. 1 п. 2 постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 № 6 (з наступними змінами) наголосив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Таким чином, із змісту наведених норм права випливає, що для застосування вимог ст. 1166 ЦК України суд повинен встановити наявність певних обставин, а саме - якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів. При цьому суд повинен оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Конкретні доказові презумпції передбачені нормами матеріального права.

Так, особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини.

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Тобто, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги - факт завдання шкоди (збитків) відповідачем та обґрунтувати її розмір. Саме до цього зводяться правові висновки щодо застосування норм права, що висловлені Верховним Судом України в постанові від 03 грудня 2014 року N 6-183цс14.

На думку суду, є доведеним факт залиття квартири, і внаслідок вказаного залиття, останній спричинено матеріальні збитки. У свою чергу відповідачем спростована вина у залитті квартири АДРЕСА_1 , оскільки мала місце бездіяльність самого позивача, яка самостійно встановила, (замінила) на той, який вважала за потрібне вентиль на трубопроводі холодного водопостачання в туалеті.

Тобто, у виникненні даного залиття відсутня вина відповідача, протиправні дії з боку відповідача, а також відсутній зв`язок між заподіяною позивачу шкодою та протиправною поведінкою відповідача, тобто фактично відсутній склад правопорушення з боку відповідача.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що позивач зазнала збитків не внаслідок протиправних дій зі сторони відповідачів, у зв`язку з чим позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задоволенню не підлягають.

Оцінюючи належність, допустимість доказів окремо, а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги позивача про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири до відповідачів, є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України оскільки суд відмовляє позивачам у задоволенні позову в повному обсязі, тому і не підлягають задоволенню їх вимоги про стягнення з відповідачів судових витрат.

Керуючись ст.ст. 4, 12-13, 78-81, 133, 137, 258, 259, 264, 265, 268, 280-281, 284, 289, 352-355 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

У задоволені позову ОСОБА_2 до Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва", Комунального підприємства «Дирекція замовника з управління житловим господарством Дарницького району міста Києва» про відшкодування шкоди та стягнення моральних збитків - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: