Справа № 386/730/20
Провадження № 2/386/39/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2021 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області в складі :

головуючого судді Гут Ю. О.

з участю: секретаря судового засідання Корніцької Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника Сигляка Володимира Анатолійовича до Побузької селищної ради Голованівського району Кіровоградської область про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача адвокат Сигляк В.А. звернувся в інтересах позивача ОСОБА_1 до суду з позовом до Побузької селищної ради Голованівського району Кіровоградської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позивні вимоги мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір позивачки ОСОБА_3 , смерть якої зареєстрована виконавчим комітетом Побузької селищної ради Голованівського району Кіровоградської області 10 січня 2020 року.

Після смерті ОСОБА_3 залишилося спадкове майно, а саме : земельна ділянка площею 0,0655 га, яка розташована на території Побузької селищної ради, Голованівського району Кіровоградської області та житлова споруда у вигляді квартири, за адресою: АДРЕСА_1 .

28 серпня 2020 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренка В.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , однак нотаріусом їй було відмовлено у прийнятті такої заяви та повідомлено про те, що нею пропущений визначений законодавством України строк для подання заяви про прийняття спадщини .

Нотаріусом позивачу рекомендовано звернутися до суду з метою поновлення строку для прийняття спадщини.

Крім цього, позивачка у визначений законом строк не подала заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , оскільки постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID -19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» №211 від 11.03.2020 року, на усій території України з 12 березня до 22 травня 2020 р. було встановлено карантин.

Згодом, постановою Кабінету Міністрів України № 392 від 20 травня 2020 р., дію карантину продовжено на всій території України з 22 травня 2020 р. до 31 липня 2020 р., встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211, що призвело до унеможливлення звернення позивача до нотаріуса у визначені законодавством строки.

Постановою КМУ «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID -19, спричиненої коронавірусом 8АК8-СоУ-2» від 22 липня 2020 р. № 641, з 1 серпня до 31 серпня 2020 р., продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року.

Окрім цього, як зазначає представник позивача Сигляк В.А. , - позивач ОСОБА_1 , являється рідною донькою померлої та відноситься до групи осіб першого ступеня споріднення та першої черги спадкування за законом.

Проте, у документах, що підтверджують родинні стосунки містяться граматичні помилки, так як у свідоцтві про народження заявника, та у свідоцтві про смерть її матері ОСОБА_3 , містяться розбіжності зазначені в графі про прізвище померлої, і тому неможливо встановити родинні зв`язки між позивачем та її покійною матір`ю.

У свідоцтві про народження позивача ОСОБА_1 (в свідоцтві - ОСОБА_1 - зазначено на російській мові ) від 13 жовтня 1947 року ( у відомостях про батьків, батьками зазначено на російській мові - батько - ОСОБА_5 , мати - ОСОБА_3 . Натомість, у свідоцтві про смерть матері заявника, у графі прізвище особи зазначено - ОСОБА_1 .

Вважає, що зазначені вище помилки та неточності були допущені відповідальними (посадовими) особами при заповненні свідоцтв, у зв`язку із граматичною необізнаністю та незнанням правил перекладу слів з однієї мови (російська) на іншу (українська).

На даний час виправити зазначені помилки неможливо.

Просив визначити позивачу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_3 та встановити факт родинних відносин, встановивши, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 являється рідною дочкою ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Голованівського районного суду Кіровоградської області від 04 вересня 2020 року відкрито провадження по даній справі та призначено справу до підготовчого судового розгляду.

28.09.2020 року ухвалою Голованівського районного суду Кіровоградської області закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті .

Позивач в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином, відповідно до ст.ст. 128, 130 Цивільного процесуального кодексу України.

Представник позивача в судове засіданні не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи без його участі та участі позивачки, зазначив, що проти позовної заяви не заперечують .

Представник заінтересованої особи Побузької селищної ради Кіровоградської області в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву, в якій просить справу розглядати у його відсутність, позов визнає повністю, не заперечує проти задоволення позову.

Враховуючи норми ст. 223 Цивільного процесуального кодексу України неявка у судове засідання учасників справи не перешкоджає розгляду справи по суті, оскільки вони належним чином повідомлено про дату, час і місце засідання.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, розглянувши заяву позовну заяву, вивчивши матеріали справи та заяви учасників справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема: визнання права (частина 2 статті 16 ЦК України).

В одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги) (ч. 1 ст. 188 ЦПК України).

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Побузьке Голованівського району Кіровоградської області у віці 91 рік померла ОСОБА_3 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , видана виконавчим комітетом Побузької селищної ради Голованівського району Кіровоградської області (а.с. -11).

Після смерті ОСОБА_3 залишилося спадкове майно, а саме : земельна ділянка площею 0,0655 га, яка розташована на території Побузької селищної ради, Голованівського району Кіровоградської області ( а.с.- 13) та житлова споруда у вигляді квартири, за адресою: АДРЕСА_1 , ( а.с.-14) .

Позивачка по справі ОСОБА_1 є рідною донькою померлої ОСОБА_3 , однак в документах, які підтверджують родинні стосунки між ними містяться розбіжності в написанні їх прізвищ.

28 серпня 2020 року, позивач звернулась до приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренка В.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , однак нотаріусом їй було відмовлено у прийнятті такої заяви та повідомлено про те, що нею пропущений визначений законодавством України строк для подання заяви про прийняття спадщини .

Нотаріусом позивачу рекомендовано звернутися до суду з метою поновлення строку для прийняття спадщини.

Крім цього позивачка у визначений законом строк не подала заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , оскільки постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID -19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» №211 від 11.03.2020 року, на усій території України з 12 березня до 22 травня 2020 р. було встановлено карантин.

Згодом, постановою Кабінету Міністрів України № 392 від 20 травня 2020 р., дію карантину продовжено на всій території України з 22 травня 2020 р. до 31 липня 2020 р., встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211, що призвело до унеможливлення звернення позивача до нотаріуса у визначені законодавством строки.

Постановою КМУ «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID -19, спричиненої коронавірусом 8АК8-СоУ-2» від 22 липня 2020 р. № 641, з 1 серпня до 31 серпня 2020 р., продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року.

Так як позивачка ОСОБА_1 , являється рідною донькою померлої, то відноситься до групи осіб першого ступеня споріднення та першої черги спадкування за законом. Через те що, у документах, які підтверджують родинні стосунки між ними містяться граматичні помилки а саме : у свідоцтві про народження позивачки, та у свідоцтві про смерть її матері ОСОБА_3 , містяться розбіжності, що зазначені в графі про прізвище померлої, і тому неможливо встановити родинні зв`язки між позивачем та її покійною матір`ю.

У свідоцтві про народження позивачки ОСОБА_1 (в свідоцтві - ОСОБА_1 ) від 13 жовтня 1947 року ( у відомостях про батьків, батьками зазначено на російській мові - батько - ОСОБА_5 , мати - ОСОБА_3 . Натомість, у свідоцтві про смерть матері заявника, у графі прізвище особи зазначено - ОСОБА_1 .

Згідно листа-роз`яснення приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренка В.В. вих.. № 74/01-16 від 28.08.2020 року, позивачці запропоновано звернутися до суду для визначення додаткового строку необхідного для подачі заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки позивачка пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с. 18).

Окрім цього, на виконання ухвали Голованівського районного суду Кіровоградської області від 28.12.2020 року, приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренком В.В. надано до суду лист в якому ним зазначено, що інших заяв щодо прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 не надходило. Спадкової справи на ім`я ОСОБА_3 не було заведено у зв`язку з пропущеним строком для прийняття спадщини .

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

У частині другій статті 1223 ЦК України зазначено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України.

Право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення (ч. 1 ст. 1225 ЦК України).

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Нормами статті 1268 Цивільного кодексу України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частиною 3 ст. 1296 ЦК України визначено, що відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Враховуючи вищенаведене, керуючись положеннями ст.ст. 76-81, 263-643 ЦПК України, суд вважає за необхідне задовольнити заявлені вимоги, оскільки спірне майно належало спадкодавцю і спадкоємець, який у встановленому законом порядку звернувся до нотаріуса, бажає прийняти спадщину. Інших спадкоємців по справі немає і відсутні будь-які докази на спростування законності заявлених позивачем позовних вимог.

Суд вважає, що неможливість позивача отримати свідоцтво про право на спадщину є порушенням її права власності, оскільки унеможливлює оформити прийняту спадщину та визнання такого права з боку держави перед іншими суб`єктами цивільних та інших правовідносин.

Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для задоволення заявлених вимог, оскільки суд приходить до переконання, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Побузьке Голованівського району Кіровоградської області, актовий запис про смерть № 1, приходилась рідною матір`ю позивачці ОСОБА_1 .

Вказаний факт має юридичне значення, оскільки безпосередньо породжує юридичні наслідки. Підтвердження даного факту необхідне заявнику для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Крім цього, суд вважає, що позивач ОСОБА_1 з поважних причин не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , оскілки в період з 12.03.2020 року по 11.05.2020 року на території України було встановлено обмеження у зв`язку з введенням карантину, який було подовжено до 31.07.2020 року.

Враховуючи викладене, суд вважає за доцільне визначити позивачці додатковий строк, який буде достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі відмови в позові - на позивача.

Позивачем не заявлено вимог щодо стягнення судових витрат з відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76-89, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 15, 16, 328, 392, 1218, 1223, 1225, 1261, 1268, 1296 ЦК України, суд -

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 в особі представника Сигляка Володимира Анатолійовича до Побузької селищної ради Голованівського району Кіровоградської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 являється рідною дочкою ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Побузьке Голованівського району Кіровоградської області у віці 91 рік, актовий запис про смерть № 1 .

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном три місяці для подання нею до нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті її матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Побузьке Голованівського району Кіровоградської області.

Перебіг строку починається після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду апеляційної скарги. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Голованівський районний суд Кіровоградської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Гут Ю. О.