Справа № 545/2631/16-ц
Провадження № 2-п/545/1/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.01.2021 року. Полтавський районний суд Полтавської області у складі :

головуючого - судді - Гальченко О.О.,

з участю секретаря - Лисенко І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтава цивільну справу за заявою відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, -

В С Т А Н О В И В :

Заявник - відповідач ОСОБА_1 по цивільній справі 17.11.2020 року звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 21.03.2017 року ( а. с. 105 - 115 ), посилаючись на те, що 21 березня 2017 року Полтавським районним судом Полтавської області було ухвалено заочне рішення у цивільній справі №545/2631/16-ц. за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальних збитків, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 471 031 гривень матеріальної шкоди та стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 4 710 гривень.

Відповідно до ч.1 ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

? Відповідно до ч.3 ст.284 ЦПК України учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Із змістом вказаного судового рішення

Відповідач ознайомився 10 листопада 2020 року під час ознайомлення з матеріалами судової справи, а заява про його перегляд подається 17 листопада 2020 року, тобто без пропуску відповідного строку на її подання.

Відповідно до ч.4 ст.284 ЦПК України строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Щодо поважності причин неявки у судове засідання, слід зазначити наступні пояснення :

він не з`явився у судове засідання, на якому було ухвалено спірне судове рішення та не повідомив про причини своєї неявки відносно цього засідання, виходячи з того, що не був належним чином повідомлений про календарну дату проведення вказаного судового засідання, а тому не знав про таке повідомлення та відповідно його не бачив. Жодних поштових повідомлень, судових повісток про виклик до суду йому не надходили та відповідно він їх не отримував за адресою реєстрації : АДРЕСА_1. Йому не надходили будь-які поштові відправлення - повідомлення, листи чи повістки до суду, копії заочного рішення та позовної заяви. Від працівників АТ «Укрпошта» він жодних поштових відправлень чи повідомлень про надходження на його адресу поштових відправлень не отримував.

Оскільки, судові повістки, як і копія заочного рішення та копії позовної заяви, не надходили і особисто йому не вручені, тому йому не було відомо про наявність вказаної цивільної справи 545/2631/16-ц., у зв`язку з чим він не з`явився на судове засідання та не повідомив суд про причину своєї неявки.

Неповідомлення Відповідача у встановленому законом порядку про розгляд справи, наявність поданої позовної заяви та про ухвалення заочного рішення, позбавило його - ОСОБА_1 прав, передбачених ч.2, 3, 6 ст. 43 ЦПК України, зокрема подавати докази, подавати клопотання та заяви, надавати пояснення суду, користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами, які мають істотне значення для вирішення справи. А також, призвело до ухвалення неправильного заочного рішення судом.

Про наявність вказаного заочного рішення та цивільної справи № 545/2631/16-ц. йому стало відомо лише 06.11.2020 року, коли ним було отримано надіслану поштою копію постанови державного виконавця Шевченківського ВДВС у м. Полтаві Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 20.10.2020 року про опис та арешт майна.

Отримавши копію постанови державного виконавця про арешт та опис майна для стягнення заборгованості на користь ОСОБА_2 , він в єдиному державному реєстрі судових рішень знайшов справу № 545/2631/16-ц., після чого 10 листопада 2020 року звернувся до суду з заявою про ознайомлення з матеріалами справи.

Тому, наявні підстави для поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення.

Що стосується заперечення проти позовних вимог позивача та доказів, на яких воно ґрунтується, слід зазначити наступне :

Згідно висновку від 04.11.2013 року № 011113 експертного автотоварознавчого дослідження пошкодженого при ДТП ТЗ автомобіля «TOYOTA AVENSIC» реєстраційний номер НОМЕР_1 :

- вартість відновлювального ремонту пошкодженого внаслідок ДТП автомобіля реєстраційний номер НОМЕР_1 за станом на 13.07.2013 року складає 214 414,07 грн. Автомобіль до відновлення економічно недоцільний.;

- вартість матеріального збитку, завданого ОСОБА_2 , власнику автомобіля «TOYOTA AVENSIC» реєстраційний номер НОМЕР_1 внаслідок ДТП та у цінах станом на 13.07.2013 року з технічної точки зору складає 188 240 грн.

Згідно висновку додаткового експертного автотоварознавчого дослідження № 050616 від 24.06.2016 року :

- вартість відновлювального ремонту автомобіля «TOYOTA AVENSIC» реєстраційний номер НОМЕР_1 , пошкодженого внаслідок ДТП, яка сталась 13.07.2013 року, в цінах на час дослідження складає 214 414,07 грн. Автомобіль до відновлення економічно недоцільний;

- вартість матеріального збитку, завданого гр. ОСОБА_2 , власнику автомобіля «TOYOTA AVENSIC» реєстраційний номер НОМЕР_1 внаслідок ДТП, яка сталась 13.07.2013 року з технічної точки зору становить 471 030 грн.

При проведенні додаткового експертного автотоварознавчого дослідження додатковий технічний огляд транспортного засобу та його ідентифікація не проводились.

Таким чином, експерт при проведенні додаткового експертного дослідження навіть не впевнився у фізичній наявності та збереженні автомобіля на час проведення дослідження.

Що за висновком експерта від 04.11.2013 року, що за висновком експерта від 24.06.2016 року вартість відновлювального ремонту автомобіля та завданих ОСОБА_2 збитків визначена в розмірі рівному ринковій вартості автомобіля «TOYOTA AVENSIC», що підтверджується і висновком про економічну недоцільність відновлення автомобіля.

Вирішуючи питання про відшкодування шкоди, завданої майну особи у результаті дорожньо-транспортної пригоди, та визначаючи розмір такої шкоди, необхідно враховувати положення ст. 1192 ЦК України, згідно з якими суд, з урахуванням обставин справи, за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі ( передати річ того ж роду і тієї ж якості, полагодити пошкоджену річ, тощо ) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір таких збитків, який підлягає відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення втраченої речі.

У разі, коли пошкоджений транспортний засіб не може бути відновлений або вартість його відновлювального ремонту з урахуванням зношеності та втрати товарної вартості перевищує його ринкову вартість на момент пошкодження, розмір шкоди визначається за ринковою вартістю транспортного засобу на момент пошкодження.

Порядок відшкодування шкоди, пов`язаної з фізичним знищенням транспортного засобу, регламентується ст. 30 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників транспортних засобів».

Згідно вимог цієї статті транспортний засіб вважається фізично знищеним, якщо його ремонт є технічно неможливим чи економічно необгрунтованим та власник транспортного засобу згоден з визнанням транспортного засобу фізично знищеним.

Ремонт вважається економічно необгрунтованим, якщо передбачені згідно з експертизою, проведеною відповідно до вимог законодавства, витрати на ремонт транспортного засобу перевищують вартість транспортного засобу до дорожньо-транспортної пригоди.

Якщо, ремонт вважається економічно необгрунтованим, відшкодування шкоди виплачується у розмірі, який відповідає вартості транспортного засобу до дорожньо-транспортної пригоди та витратам по евакуації транспортного засобу з місяця дорожньо-транспортної пригоди. Право на залишки транспортного засобу отримує страховик чи Моторно транспортне страхове бюро України.

Право на залишки транспортного засобу отримує страховик чи Моторне транспортне страхове бюро України. Положення цієї норми на підставі ст. 8 ЦК України можуть застосовуватися про відшкодування шкоди не лише страховиком, а й іншими особами, які несуть відповідальність за заподіяння шкоди.

Крім того, що відповідач не погоджується з сумою стягнених з нього збитків на користь ОСОБА_2 , він вважає ( і це норми діючого законодавства ), що суд, при ухваленні рішення про стягнення з Відповідача збитків на користь Позивача, мав зобов`язати позивача передати відповідачу пошкоджений транспортний засіб автомобіль «TOYOTA AVENSIC» реєстраційний номер НОМЕР_1 , ремонт якого вважається економічно необгрунтованим.

Прохав :

1. Поновити ОСОБА_1 строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 21 березня 2017 року по цивільній справі № 545/2631/16-ц.

2. Переглянути заочне рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 21 березня 2017 року по цивільній справі № 545/2631/16-ц. за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальних збитків, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

3. Скасувати заочне рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 21 березня 2017 року по цивільній справі №545/2631/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальних збитків, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та призначити справу для розгляду в загальному порядку.

В судовому засіданні представник заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 заяву підтримала та прохала задовольнити із зазначених в ній підстав.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання повторно не з`явився, а його представник - адвокат Рохманов В.І. надав суду заяву про розгляд заяви у їх відсутності, прохав заяву про перегляд заочного рішення залишити без задоволення.

Тому, суд вважає за можливе розгляд даної заяви у відсутності нез`явившихся належно повідомлених сторін по наявних матеріалах справи.

Судом встановлено, що заочним рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 21.03.2017 року по справі № 545/2631/16-ц. позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальних збитків, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 471 031 гривень матеріальної шкоди та судовий збір в розмірі 4 710 гривень ( а. с. 95- 97 ). Дане рішення набрало чинності.

Згідно ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та ( або ) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.72 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, якщо суд за клопотанням особи, що їх подала, не знайде підстав для поновлення або продовження строку.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що вимогу заяви відповідача ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду необхідно задовольнити, хоча вимога має суперечності з цього питання, так як в описовій частині заяви заявник вказує, що термін ним не пропущений, а в резолютивній частині прохає про його поновлення, надавши заявнику процесуальну можливість перегляду заочного рішення суду, забезпечивши таким чином його доступ до правосуддя. Вимогу заяви заявника про перегляд заочного рішення суду необхідно залишити без задоволення, так як заочне рішення, яке заявник прохає скасувати, ухвалено відповідно до вимог чинного законодавства, відповідач повідомлявся неодноразово з моменту відкриття провадження у справі ухвалою від 06.09.2016 року належним чином шляхом направлення повісток тривалий час за відомим місцем проживання, яке співпадає із ним зазначеним у заяві , та публікації оголошення про його виклик, про що маються докази в матеріалах справи і вважається його належним повідомленням. Тому, він мав можливість в разі бажання з`являтися в судові засідання та подати заперечення на позов, приймати участь в судових засіданнях, але сам порушив своє право.

Керуючись ст. 43, 49, 120 - 127, 258, 260, 228, 280 - 287 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 ( відповідача по справі ) про поновлення строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення Полтавського райсуду Полтавської області по цивільній справі, перегляду заочного рішення Полтавського райсуду Полтавської області суду від 21 березня 2017 року, скасування заочного рішення - задовольнити частково.

Поновити заявнику ( відповідачу по справі ) ОСОБА_1 строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення Полтавського райсуду Полтавської області від 21 березня 2017 року по цивільній справі № 545/2631/16-ц.

Решту вимог - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала надрукована суддею в нарадчій кімнаті та є оригіналом.

Суддя: О. О. Гальченко