Справа №:755/8306/21
Провадження №: 2/755/4429/21
УХВАЛА

про передачу позовної заяви за підсудністю

"27" травня 2021 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Хромова О.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради, третя особа: Десята Київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради, третя особа: Десята Київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про можливість прийняття позовної заяви до розгляду і відкриття провадження у справі, суд виходить з такого.

У поданій до суду позовній заяві позивач ОСОБА_1 просить суд визначити йому додатковий строк - 2 місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 .

Підсудність даного позову позивач визначає відповідно до частини першої статті 30 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Із долучених до позовної заяви документів вбачається, що спадкове майно складається з грошових коштів у вигляді недоотриманої пенсії померлого спадкодавця ОСОБА_2 , а тому суд не вбачає підстав для визначення виключної підсудності даного позову відповідно до частини першої статті 30 ЦПК України, оскільки нерухоме майно у спадкодавця відсутнє.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини у справах «Верітас проти України» та «Сокуренко та Стригун проти України», суд не може вважатися «судом, встановленим законом» у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції у разі перевищення ним своїх повноважень, визначених процесуальним законодавством. Зокрема, повноваження суду на розгляд конкретної справи, заяви або скарги визначається правилами підвідомчості та підсудності.

Відповідно до частини першої статті8 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Під підсудністю у цивільному процесуальному праві розуміють інститут (тобто сукупність правових норм), який регулює віднесення справ, які підлягають розгляду судами цивільної юрисдикції, до відання конкретного суду судової системи України для розгляду по першій інстанції. Тобто, визначити підсудність цивільної справи означає встановити компетентний, належний суд у цій справі.

Згідно із частиною першою статті 4ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частини першої статті 23ЦПК України усі справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, розглядаються місцевими загальними судами як судами першої інстанції, крім справ, визначених частинами другою- четвертою цієї статті.

Згідно із частиною другою статті 27 ЦПК України позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Відповідачем за даним позовом є Територіальна громада міста Києва в особі Київської міської ради (м. Київ, вул. Хрещатик, 36), що знаходиться в межах Шевченківського району міста Києва та належить до територіальної юрисдикції Шевченківського районного суду міста Києва.

Недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (частина перша статті 378ЦПК України).

Згідно з Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада

1950 року, Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у пункті 1 статті 6 Конвенції, оскільки, за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розгядати конкретну справу.

Відповідно до частини першої статті 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно із статтею 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи викладене вище, дана справа не підсудна Дніпровському районному суду міста Києва, в порядку частини першої статті 30 ЦПК України, а тому відповідно до частини другої статті

27 ЦПК України підлягає передачі до Шевченківського районного суду міста Києва (03057, м. Київ,

вул. Дегтярівська, 31-А).

Керуючись статтями 27, 28, 31, 32, 187, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

П О СТ А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради, третя особа: Десята Київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини передати за підсудністю до Шевченківського районного суду міста Києва (03057, м. Київ, вул. Дегтярівська, 31-А).

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Відповідно до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме: Дніпровський районний суд міста Києва.

Суддя О.О. Хромова