Справа № 755/7219/21
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

"31" травня 2021 р. м. Київ

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Марфіна Н.В. перевіривши виконання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору найму, стягнення грошових коштів та відшкодування моральної шкоди, -

у с т а н о в и л а:

28.04.2021 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору найму, стягнення грошових коштів та відшкодування моральної шкоди.

Вказана позовна заява була передана в провадження судді Марфіної Н.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

У відповідності до вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, судом витребувана інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

11.05.2021 року до суду надійшли відомості про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Відповідно до заявлених позовних вимог, позивач просить суд ухвалити рішення, яким розірвати укладений між сторонами 02.07.2019 року договір найму квартири та стягнути з відповідача на користь позивача грошові кошти у сумі 30000,00 грн., яка складається з: 10000,00 грн. - моральна шкода; 10000,00 грн. - здійснена позивачем орендна плата за період невиконання відповідачем умов договору; 10000,00 грн. - здійснена позивачем оплата в якості авансу за договором найму.

В обґрунтування заявлених позовних вимог, позивач посилається на невиконання відповідачем умов договору найму та порушення ним норм чинного законодавства, що призвело до фактичного припинення договору найму, завдання позивачу моральної шкоди, крім того відповідач не повернув позивачу кошти сплачені як аванс та орендну плату за час невиконання відповідачем умов договору.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, приходжу до наступного.

Позовна заява віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови в відкритті провадження у справі, відсутні.

Згідно положень ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Відповідно до ст. 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

За змістом ч.ч. 5, 7 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Враховуючи положення ч.ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та з огляду на викладене вважаю, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому приходжу до висновку про те, що справа підлягає подальшому розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

За таких обставин, враховуючи вимоги ч.ч. 1, 2 ст. 274, ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до положень п. 7 ч. 2 ст. 187 ЦПК України, про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, зокрема, результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику сторін.

Як вбачається з матеріалів справи, разом із позовною заявою позивач подав клопотання про витребування доказів у порядку ст. 84 ЦПК України, у якому просить витребувати:

- від ТОВ Район Сервіс відомості про прізвище, ім`я та по батькові, адресу перебування і/або адресу проживання представника ТОВ Району Сервіс Наталії;

- від ТОВ Район Сервіс відеозаписи камер внутрішнього та зовнішнього відеоспостереження, що здійснювалось за адресою: м. Київ, вул. Райдужна, 58 у період з 12:30 до 15:30 01.12.2019 року;

- від Дніпровського управління поліції ГУ НП України пояснення представників патрульної поліції щодо обставин, які мали місце у період з 12:30 до 15:30 01.12.2019 року.

Вивчивши вказане клопотання позивача та матеріали позовної заяви суд дійшов висновку про повернення клопотання про витребування доказів позивачу без розгляду, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. 2. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Натомість, зміст клопотання позивача про витребування доказів не відповідає вимогам ч. 2 ст. 84 ЦПК України, що зумовлює необхідність його повернення позивачу без розгляду ураховуючи положення ч.ч. 1, 4 ст. 183 ЦПК України.

В порушення п. 2 ч. 2 ст. 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів стосовно усіх трьох заявлених позицій не міститься належних посилань на те, які обставини справи може підтвердити кожний із таких доказів, або які аргументи може спростувати. Позивач застосовує лише загальні посилання про те, що ці докази можуть підтвердити обставини вказані у позовній заяві, натомість положення п. 2 ч. 2 ст. 84 ЦПК України містять чіткі вимоги щодо необхідності зазначення конкретних обставин справи, які можуть бути підтверджені або спростовані відповідними доказами.

У порушення положень п. 4 ч. 2 ст. 84 ЦПК України клопотання позивача про витребування доказів в частині вимог про витребування персональних даних представника ТОВ «Район Сервіс» «Наталії» та відеозаписів камер внутрішнього і зовнішнього відеоспостереження, що здійснювалось за адресою: м. Київ, вул. Райдужна, 58 у період з 12:30 до 15:30 01.12.2019 року, не містить посилань на вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання доказів самостійно, відсутні докази вжиття таких заходів. В контексті цієї норми позивач посилаються на те, що не має змоги самостійно отримати докази, оскільки на теперішній час вже не проживає за вказаною адресою, представник « ОСОБА_3 » добровільно відмовилась надати вказану інформацію та неможливе витребування вказаних доказів у робочий час.

Однак, такі посилання позивача не є обґрунтованими з урахуванням положень ст. 84 ЦПК України. Жодних доказів які б свідчили про те, що позивач звертався до ТОВ «Район Сервіс» з питанням щодо отримання необхідної йому інформації та записів камер відеоспостережння матеріали позовної заяви не містять. Не проживання, неможливість витребування доказів у робочий час не є дійсним підтвердженням неможливості самостійного отримання доказів, а положення п. 4 ч. 2 ст. 84 ЦПК України щодо зазначення причин неможливості самостійного отримання доказу стосуються об`єктивної наявності законодавчих обмежень, як-то банківська, нотаріальна, медична таємниці тощо.

Вимога позивача про витребування пояснень працівників патрульної поліції не відповідає положенням п. 1 ч. 2 ст. 84 ЦПК України щодо зазначення у клопотання даних про те, який саме доказ витребовується, оскільки не вказано жодних даних працівників поліції (ПІБ) та за якою адресою цими працівниками поліції було зафіксовано обставини події, дата надання працівниками поліції пояснень та на чиє ім`я такі пояснення надавались.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 84 ЦПК України, у клопотанні має бути зазначено підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа. Вказане означає, що доказ який учасник справи прохає витребувати, має бути фактично наявний та знаходитись у відповідної особи, а не створений за ухвалою суду про витребування доказів. Ураховуючи відсутність у клопотанні даних про те, які саме працівники поліції, у яку дату та на чиє ім`я надавали/складали свої письмові пояснення, суд вважає недоведеними посилання позивача на те, що такі докази перебувають у Дніпровському управління поліції ГУ НП України, а не передбачають наявність їх створення у подальшому (наприклад, шляхом відібрання таких пояснень), оскільки доказ має існувати фактично на час вирішення питання про його витребування.

За змістом ст. 183 ЦПК України, 1. Будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. 4. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

У даному випадку п. 7 ч. 1 ст. 183 ЦПК України кореспондується з положеннями ч. 2 ст. 84 ЦПК України, яка визначає вимоги до змісту клопотання про витребування доказів і відповідно недотримання вимог ч. 2 ст. 84 ЦПК України при оформленні клопотання про витребування доказів є порушенням п. 7 ч. 1 ст. 183 ЦПК України, що в свою чергу є підставою для повернення клопотання без розгляду згідно положень ч. 4 ст. 183 ЦПК України.

Крім того, разом із позовною заявою позивач подав заяву про виклик та допит свідків, у якій просить викликати та допитати в якості свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 посилаючись на те, що вказані особи можуть підтвердити зазначені у позовній заяві обставини, в тому числі щодо відсутності централізованого опалення в буд. АДРЕСА_1 протягом листопада 2019 року.

За змістом положень ч.ч. 1, 2 ст. 91 ЦПК України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, письмовими, речовими і електронними доказами.

У матеріалах позовної заяви наявні письмові пояснення вказаних осіб, які відповідають вимогам до письмових доказів у справі, тому допит цих осіб в якості свідків не є доцільним, а також ураховуючи, що судом прийняте рішення про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, тому суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви позивача про виклик та допит свідків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 83, 84, 91, 175, 177, 187, 259-261, 274-279, 353 ЦПК України, -

п о с т а н о в и л а:

Відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору найму, стягнення грошових коштів та відшкодування моральної шкоди.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомленням/виклику сторін.

Клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів - повернути позивачу без розгляду.

У задоволенні заяви позивача про виклик та допит свідків - відмовити.

Відповідач має право подати до суду клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін в строк для подання відзиву.

Відповідач має право подати до суду заяву із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у строк не більш ніж п`ять днів з дня вручення йому копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати/надати суду відзив на позовну заяву, який має відповідати положенням ст. 178 ЦПК України, з підтвердженням надсилання/надання копії відзиву з додатками позивачу у справі.

Позивач не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання відзиву, має право надіслати/надати суду відповідь на відзив, яка має відповідати положенням ст.ст. 178, 179 ЦПК України, з підтвердженням надсилання/надання копії відповіді з додатками відповідачу у справі.

Відповідач не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання відповіді на відзив, має право надіслати/надати суду заперечення на відповідь, які мають відповідати положенням ст.ст. 178, 180 ЦПК України, з підтвердженням надсилання/надання копії заперечень з додатками позивачу у справі.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -