УХВАЛА

28 травня 2021року

м. Київ

справа № 573/1832/20

провадження № 61-7136ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Жданової В. С. розглянув касаційну скаргу фермерського господарства «Коваленко Тетяна Миколаївна» на рішення Білопільського районного суду Сумської області від 11 січня 2021 року та постанову Сумського апеляційного суду від 18 березня 2021 року у справі за позовом фермерського господарства « Коваленко Тетяна Миколаївна » до ОСОБА_2 , товариства з обмеженою відповідальністю «Білопілля Агросвіт» про визнання недійсними договору оренди, припинення речового права; за зустрічним позовом ОСОБА_2 до фермерського господарства (далі - ФГ) «Коваленко Тетяна Миколаївна», третя особа - товариство з обмеженою відповідальністю «Білопілля Агросвіт», про стягнення орендної плати, розірвання договору оренди землі,

ВСТАНОВИВ :

У квітні 2021 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ФГ «Коваленко Тетяна Миколаївна» на рішення Білопільського районного суду Сумської області від 11 січня 2021 року та постанову Сумського апеляційного суду від 18 березня 2021 року, здана до поштового відділення зв`язку 26 квітня 2021 року, тобто після закінчення строку на касаційне оскарження, встановленого частиною першою статті 390 ЦПК України.

Статтею 390 ЦПК України встановлено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Несвоєчасне отримання копії судового рішення не змінює визначений законом строк і порядок касаційного оскарження, а може бути підставою для його поновлення у разі подання відповідної заяви.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У касаційній скарзі заявник зазначає, що копію постанови Сумського апеляційного суду від 18 березня 2021 року отримав 27 березня 2021 року, в підтвердження чого надає конверт поштової кореспонденції, однак питання про поновлення строку на касаційне оскарження не порушує.

Частиною третьою статті 393 ЦПК України встановлено, що касаційна скарга підлягає залишенню без руху і протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку, навівши поважні причини для поновлення строку та подавши відповідні належні докази.

Таким чином заявнику необхідно звернутись до суду касаційної інстанції з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Білопільського районного суду Сумської області від 11 січня 2021 року та постанови Сумського апеляційного суду від 18 березня 2021 року.

Крім того, подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду, оскільки заявником судовий збір у розмірі, визначеному підпунктом 7 пунктом 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», сплачений не в повному обсязі.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2 102 грн.

Пунктом 1 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час звернення до суду із зустрічним позовом) визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час звернення до суду із зустрічним позовом) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У листопаді 2020 року ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічним позовом до ФГ «Коваленко Тетяна Миколаївна», в якому просив: розірвати договір оренди землі, укладений 03 червня 2005 року між ним та ФГ « Коваленко Тетяна Миколаївна »; стягнути з відповідача на свою користь заборгованість з орендної плати у розмірі 6 240,11 грн, без вирахування податків та інших обов`язкових платежів.

Вимоги касаційної скарги свідчать про те, що ФГ «Коваленко Тетяна Миколаївна» оскаржує рішення Білопільського районного суду Сумської області від 11 січня 2021 року та постанову Сумського апеляційного суду від 18 березня 2021 року в частині вирішення зустрічних позовних вимог ОСОБА_2 .

У разі, якщо в апеляційному або в касаційному порядку оскаржується судове рішення, яке прийнято за наслідками розгляду первісного і зустрічного позовів, то у випадку незгоди заявника з таким рішенням у частині розгляду вимог за обома зазначеними позовами, судовий збір має сплачуватися ним так само з урахуванням результатів розгляду як первісного, так і зустрічного позовів (пункт 21 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10).

Судові рішення, які оскаржує заявник свідчать про існування однієї вимоги майнового та однієї вимоги немайнового характеру.

Отже, при поданні зустрічного позову за вимогу немайнового характеру судовий збір повинен був бути сплачений у розмірі 840, 80 грн (2 102 х 0,4 = 840, 8).

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається, зокрема, у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Ставка судового збору, що підлягала сплаті за вимогу майнового характеру складала 840, 80 грн, оскільки 1 відсоток ціни позову менше ніж 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (6 240,11 х 1% = 62, 4).

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми та складає 3 363, 20 грн (840, 8 + 840, 8) х 200% = 3 363, 2).

Згідно з платіжним дорученням № 100 від 19 квітня 2021 року заявником сплачений судовий збір у розмірі 1 682 грн.

Отже, заявник має доплатити судовий збір у розмірі 1 681, 20 грн (3 363, 2- 1 682 = 1 681, 20).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026007, код класифікації доходів бюджету 22030102, найменування податку, збору, платежу «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявникові строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтею 185, 390, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ :

Касаційну скаргу фермерського господарства «Коваленко Тетяна Миколаївна» на рішення Білопільського районного суду Сумської області від 11 січня 2021 року та постанову Сумського апеляційного суду від 18 березня 2021 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 25 червня 2021 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть передбачені законом наслідки.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. С. Жданова