головуючий у суді І інстанції Кошель Б.І.
провадження № 22-ц/824/3791/2021
УХВАЛА

20 січня 2021 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Писана Т.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 січня 2019 року у справі за позовом Управління соціального захисту населення Білоцерківської міської ради Київської області до ОСОБА_1 про стягнення надміру виплачених сум допомоги,

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 січня 2019 року позов задоволено.

Стягнено з ОСОБА_1 на користь Управління соціального захисту населення Білоцерківської міської ради надміру виплачену державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям в сумі 62 241 грн 80 коп.

Стягнено з ОСОБА_1 на користь Управління соціального захисту населення Білоцерківської міської ради судовий збір у сумі 1 762 грн.

Не погоджуючись із указаним рішенням суду першої інстанції відповідач ОСОБА_1 , 28 грудня 2020 року звернулась до суду із апеляційною скаргою.

Згідно з вимогами статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала не були вручені у день його (її) складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Таким чином, останній строк оскарження рішення припадає на 08 лютого 2019 року, тому скаржником пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

З матеріалів справи убачається, що 15 жовтня 2018 року у справі було відкрито провадження та її розгляд призначено в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи. Також убачається, що судом здійснено одне відправлення на адресу відповідача, яке повернулось без вручення.

Скаржником до апеляційної скарги долучено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 січня 2019 року, у якому ОСОБА_1 зазначає, що копію оскаржуваного рішення її представник ОСОБА_3 отримала тільки 04 грудня 2020 року, що підтверджується заявою про отримання копії судового рішення.

Отже, скаржником пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції з поважних причин, що є підставою для його поновлення.

Разом із тим, апеляційна скарга не відповідає вимогам статті 356 ЦПК України, оскільки апеляційна скарга не оплачена судовим збором.

До апеляційної скарги ОСОБА_1 додала заяву про звільнення від сплати судового збору, в якій зазначає, що оскільки на рахунок, який призначений для отримання соціальної допомоги на дітей, які виховуються у багатодітних сім`ях та дітей з інвалідністю накладено арешт, а інших доходів вона не має, просить звільнити її від сплати судового збору.

Зі змісту ст. 136 ЦПК України, яка узгоджується з приписами ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» встановлені умови, за наявності яких суд може звільнити від сплати судового збору, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік (п. 1 ч. 1 даного Закону).

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

ОСОБА_1 не надала доказів, які відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути підставою для звільнення її від сплати судового збору, а саме не надала доказів на підтвердження її скрутного майнового стану.

Надані скаржником довідки про отримання (не отримання) допомоги від 09 грудня 2020 року №2036/10,№ 2034/10, №2035/10, на думку суду, не можуть бути належними та допустимими доказами підтвердження майнового стану ОСОБА_1 , оскільки це не свідчить про не отримання будь-якого іншого доходу та про її реальний майновий стан, який унеможливлює сплату судового збору в належному розмірі.

Таким чином, відповідачу необхідно надати суду апеляційної інстанції достатні докази її скрутного майнового стану: декларація (довідка) про доходи усіх членів сім`ї (заробітна плата, пенсія, стипендія), відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків на час звернення із апеляційною скаргою або ж сплатити судовий збір у передбаченому законом розмірі.

Враховуючи вищевикладене та вимоги законодавства, підстави для задоволення заяви відповідача про звільнення від сплати судового збору не підтверджені доказами.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

На момент подання позовної заяви підлягав сплаті судовий збір у сумі 1762 грн, відтак ставка судового збору за подання апеляційної скарги становить 2643 грн, які мають бути сплачені за наступними платіжними реквізитами:

отримувач коштів ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101;

Код за ;

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП);

МФО банку 899998;

Рахунок отримувача UA0026010;

Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Документи, що підтверджують сплату суми судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Відповідно до вимог частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За наведених обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 січня 2019 року.

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 січня 2019 року у справі за позовом Управління соціального захисту населення Білоцерківської міської ради Київської області до ОСОБА_1 про стягнення надміру виплачених сум допомоги залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що в разі не усунення у встановлений термін недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Т.О. Писана