Провадження 2/127/2338/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 жовтня 2021 року

Вінницкий міський суд Вінницької області

в складі головуючого судді Ан О.В.,

при секретарі Поляруш І.О.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці цивільну справу за позовом позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення суми завдатку в подвійному розмірі, пені, відсотків за користування коштами та інфляційних збитків,-

у с т а н о в и в :

До суду 27.05.2022 року надійшла позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення суми завдатку в подвійному розмірі, пені, відсотків за користування коштами та інфляційних збитків.

28.05.2021 року провадження по справі відкрито.

20.09.2021 року представник позивача ОСОБА_1 подав до суду заяву про відмову від позовних вимог до ОСОБА_4 , мотувуючи тим, що ОСОБА_4 задовольнила вимоги позивача та надав розписку про сплату 150000 грн. Представник вказав, що ОСОБА_4 задовольнила всі вимоги позивача та надав заяву про зменшення позовних вимог, згідно якої позивач змінила предмет позову та замість вимог стягнення подвійного завдатку, неустойки, пені та процентів за користування грошима просила стягнути з ОСОБА_5 , як спадкоємця ОСОБА_6 300000 грн як частину авансу, отриманого згідно договору намірів від 13.08.2020 року і які наразі є безпідставно набутими коштами.

Заяву про відмову від раніше заявлених вимог ( позов в редакції від 27.05.2021 року ) ні позивач ні її представник не подали.

Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову; - збільшення або зменшення розміру позовних вимог; - об`єднання позовних вимог; - зміну предмета або підстав позову. На цьому наголосив Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи №405/3360/17.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України. При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Тому суд вважає, що заява про зменьшення позовних вимог, в якій ОСОБА_3 через свого представника ОСОБА_1 змінила підтави та предмет позову, слід також розцінювати як відмову від вимог виколадених в позові авіж 27.05.2021 року. Про це свідчитьь і заява про відмову від позовних вимог до відповідача ОСОБА_7 в зв`язку з виконанням останньої вимог позивача та розпискою про повернення 1/3 частки авансу 450000 грн як про це зазначено в заяві про зменшення позовних вимог.

Згідно ч.1 ст. 255 ЦПК Укпраїни, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі , якщо позивач відмовився від пощзову і відмова прийнята судом.

Суд приймає до уваги зміст заяви про зменьшення позовних вимог, заяви про відмову від позовних втимог до ОСОБА_4 , обсяг прав позивача та вважає за можливе прийняти відмову позивача від частини позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст. 43, 49, 255, ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Прийняти відмову ОСОБА_3 від позовних вимог до ОСОБА_4 , частини позовних вимог ОСОБА_4 , ОСОБА_5 викладених в позовній заяві від 27.05.3021 року.

Прийняти заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_5 про зменшення позовних вимог.

Ухвала набирає законної сили негайно і може бути оскаржена в Вінницькому апеляційному суді через Вінницький місьий суд Вінницької області на протязі 15 днівіз моменту винесення апеляційною скаргою.

Суддя О.В.Ан