КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

18.05.21 справа № 133/593/21

провадження № 2/133/565/21

Суддя Козятинського міськрайонного суду Вінницької області Пєтухова Н.О., під час розгляду справи за позовною заявою ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Українська залізниця» про стягнення заробітної плати вирішуючи клопотання представника відповідача про залучення третьої особи та перехід до загального позовного провадження,-

ВСТАНОВИЛА:

До Козятинського міськрайонного суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до АТ «Українська залізниця» про стягнення заробітної плати.

Ухвалою суду від 12.03.2021 відкрито позовне провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Разом з відзивом на позовну заяву від АТ "Українська залізниця" надійшло клопотання про залучення до участі у справі третьої особи - Ради профспілки залізничників і транспортних будівельників.

Таке клопотання містить посилання на те, що позивач в обгрунтування позовних вимог посилається на положення Галузевої угоди між Державною адміністрацією залізничного транспорту України (Укрзалізниця), як органом управління залізничним транспортом та профспілками, що діють в галузі, в особі їх виборгих органів (Профспілки) , яка була укладена 14.12.2001 і є чинною.Однак відповідач вважає, що норми такої Угоди позивачем тлумачаться не правильно. При цьому також зазначає, що позивач не може трактувати її положення, оскільки не є її підписантом, а тому з метою уникнення невірного трактування умов Угоди відповідач вважає, що є доцільним залучити у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача особу, яка підписувала Угоду із сторони трудового колективу - Раду профспілки залізничників і транспортних будівельників України.

Вирішуючи вказане клопотання суд виходить з такого.

Відповідно до ч. 1, 3,4,5 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

З аналізу вказаної статті виплива, що підставою залучення до участі у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, є об`єктивне припущення або доведеність того, що можливе судове рішення буде впливати на права та обов`язки такої особи. Інших підстав, крім вказаної, при яких може залучатись третя особа, закон не передбачає.

У своєму клопотанні про залучення третьої особи відповідач не вказує на можливий вплив судового рішення на права та обов`язки Ради профспілки залізничників і транспортних будівельників України, а обгрунтовує необхідність їх залучення для з`ясування думки такої особи в частині розуміння з боку такої особи положень Угоди. Проте така обставина не є підставою для залучення третьої особи.

Судом не встановлено обставин, які б вказували на те, що рішення суду може вплинути на права та обов `язки Ради профспілки залізничників і транспортних будівельників України.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що клопотання відповідача про залучення третьої особи є необгрунтованим, і його вимоги та доводи не узгоджуються з положеннями ЦПК України, а тому воно задоволенню не підлягає.

Також 14.05.2021 від представника відповідача ОСОБА_2 надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, оскільки для відповідача є істотні обставини, які, як він вказує, можуть мати для нього важкі наслідки. Так, вказує, що задоволення позовних вимог, по даній справі може зініціювати інших працівників до подачі подібних позовних заяв, а у разі задоволення їх позовних вимог загальна сума задоволених вимог може становити приблизно 10 мільярдів гривень, чого не витримає кошторис підприємства. Тобто для відповідача ця справа є значимою та такою, що може вплинути на суспільні інтереси вантажовідправників та пасажирів. Крім того відповідач припускає, що може виникнути необхідність трактування положень Угоди (про яку йшлося вище), для чого, можливо, потрібна буде експертиза. А тому просив перейти до розгляду справи у загальному позовному провадженні.

Згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України критеріями при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, в тому числі, є: значення справи для сторін, обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес, думка сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 277 ЦПК України, якщо відповідач подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про :

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2)розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

За змістом ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду, зокрема, справ, що виникають з трудових відносин.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються, зокрема, справи, що виникають з трудових відносин.

Також ч. 3 цієї статті, зазначає, що При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) ціну позову;

2) значення справи для сторін;

3) обраний позивачем спосіб захисту;

4) категорію та складність справи;

5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо;

6) кількість сторін та інших учасників справи;

7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Таким чином, зважаючи на вказані положення закону, вирішуючи клопотання позивача проводити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження, яке міститься у позовній заяві, суд взяв до уваги ціну позову, яка не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, думку позивача та обраний ним спосіб захисту, що визначений відповідно до ст. 5 ЦПК України, категорію справи - трудовий спір, розгляд якого,згідно ч.1 ст 274 ЦПК України, здійснюється саме у порядку спрощеного провадження, обсяг та характер доказів, які потрібно дослідити, кількість сторін, яких є дві, відсутність інших учасників справи.

Оцінюючи доводи клопотання про доцільність переходу до загального позовного провадження, суд бере до уваги те, що представником АТ "Укрзалізниця" не доведено виключного особливого значення справи для відповідача та існування значного суспільного інтересу щодо цієї справи, оскільки у цій частині доводи зводяться до припущення про можливі значні витрати кошторису підприємства при задоволенні подібних позовів. Отже, йде мова про гіпотетичні несприятливі наслідки для відповідача у разі значної кількості позовів працівників підприємства, якщо вони будуть задоволені, що не є обставиною, в розумінні ч. 3 ст. 274 ЦПК України, для переходу до загального позовного провадження. Посилання на можливу необхідність проведення експертизи суд до уваги також не бере, оскільки самого клопотання про призначенння експертизи заявлено не було, обгрунтування необхідності експертизи у цій справі клопотання не містить, а припущення відповідача про імовірну доцільність такої експертизи не є підставою для задоволення клопотання про розгляд справи у загальному позовному провадженні.

Крім того, частиною 1 ст. 274 ЦПК України імперативно встановлено, що розгляд трудових спорів здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження. А також у ст. 19 ЦПК України визначено, що спрощене позовне провадження існує для розгляду саме трудових спорів та малозначних справ.

З огляду на необгрунтованість такого клопотання, суд дійшов висновку про залишення його без задоволення.

Керуючись ст. ст. 5,19, 53,187, 196, 260, 261, 274 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИЛА:

Клопотання представника відповідача АТ "Українська залізниця" про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача особу, яка підписувала Угоду із сторони трудового колективу - Ради профспілки залізничників і транспортних будівельників України залишити без задоволення.

Клопотання представника відповідача АТ "Українська залізниця" про перехід від розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження до розгляду за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О. Пєтухова

Дата документу 18.05.21