справа №619/1553/21
провадження №2/619/785/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 травня 2021 року Дергачівський районний суд

Харківської області

у складі: головуючого - судді - Жорняк О.М.

за участю секретаря судового засідання - Герасименко А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дергачівської міської ради Харківського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до Дергачівської міської ради Харківського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини.

В обгрунтування позову позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько - ОСОБА_2 , про що Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 26 червня 2020 року зроблено актовий запис 9367 і видано свідоцтво про смерть . Свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 вона отримала лише 05 грудня 2020 року.

На момент смерті батька єдиними спадкоємцями першої черги були: вона ОСОБА_3 та його батько (її дідусь) ОСОБА_4 .

Батько жив окремо, вів нездоровий спосіб життя, тому спілкування було мінімальним. Про смерть батька їй стало відомо від дідуся. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна зареєстрованого майна за ОСОБА_2 не було. Оскільки у батька не було майна (спадку), до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після його смерті у встановлений законодавством України строк ніхто не звертався, спадкова справа не заводилась.

Факт того, що ОСОБА_2 є її батьком підтверджується свідоцтвом про її народження серія НОМЕР_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її дідусь - ОСОБА_4 , про що Зміївським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 27 жовтня 2020 року зроблено актовий запис №293 і видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 .

ОСОБА_4 був власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 .За життя дідусь подарував їй 1/2 частку зазначеної квартири, про що укладено договір дарування від 08.10.2015, посвідчений приватним нотаріусом Зміївського районного нотаріального округу Харківської області Лещенко Л.В. за номером реєстру 2288. Лише після смерті дідуся, при вирішенні питань спадку, стало відомо, що ОСОБА_4 був власником відповідної квартири лише у розмірі 3/4 її частки. Другим власником був її батько - ОСОБА_2 , який успадкував 1/2 частки квартири після смерті його матері - ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Однак, хоча він і прийняв спадщину шляхом подання заяви про прийняття спадщини, але ж не зареєстрував своє право власності на 1/4 частки вищезазначеного нерухомого майна.

Останнім місцем проживання померлого ОСОБА_2 є місто Дергачі Харківської області , згідно довідки з Дергачівської міської ради.

У лютому 2021 року, після отримання довідки про останнє місце проживання батька, вона звернулась до державної нотаріальної контори Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області з питань прийняття спадщини після смерті батька, однак нотаріус повідомила, що не може прийняти заяву з посиланнями на пропущення строку для прийняття спадщини та відсутності доказів постійного проживання з померлим на час смерті і порадила звернутись до суду.

Відповідно до витягу із спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №64027604 станом на 22.03.2021 року відсутня інформація щодо осіб, що прийняли спадщину та осіб, на ім`я яких видано свідоцтво про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 .

Після смерті свого батька вона через об`єктивні, поважні, істотні причини не могла звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини завчасно. Оскільки дідусь до смерті мешкав у квартирі та заявляв про своє право власності (через свій похилий вік він, дійсно, міг не розуміти юридичні тонкощі), вона булла впевнена, що лише він і вона є власниками відповідної квартири. Вона не знала хто прийняв спадщину після смерті бабусі, оскільки не була на той час спадкоємицею, мешкала окремо і, зважаючи на ще її молодий вік, не втручалася в ці питання, вона не знала і не могла знати про прийняття спадщини батьком, оскільки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна власниками квартири за адресою: АДРЕСА_1 зазначені: вона - ОСОБА_6 та її померлий дідусь - ОСОБА_4 . Батько право власності на квартиру не зареєстрував чим позбавив її можливості встановити цей факт та завчасно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після його смерті, у зв`язку з чим звернулася до суду з позовом та просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю три місяці.

29 березня 2021 року ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області було відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на на 09 годин 00 хвилин на 29 квітня 2021 року.

29 квітня 2021 року ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області підготовче провадження у справі закрито та справу призначено до судового розгляду на 25 травня 2021 року.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала, просила задовольнити у повному обсязі та справу розглядати за її відсутності.

Відповідач, представник Дергачівської міської ради Харківського району Харківської області в судове засідання не з`явився, але надав суду заяву в якій просить суд справу розглядати у відсутності представника Дергачівської міської ради.

Згідно зі ст.ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають ті обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Однак, згідно ст.82 ЦПК України, підставою для звільнення від доказування є обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набуло законної сили, які не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_6 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 в м. Луганськ, згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 . Згідно довідки від 30 січня 2017 року № про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, на даний час її фактичне місце проживання є - АДРЕСА_2 .

З 03 червня 2020 року позивач перебуває в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_7 та після одруження взяла прізвище ОСОБА_8 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 , згідно свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , виданого Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), за актовим записом № 9367.

На момент смерті ОСОБА_2 єдиними спадкоємцями першої черги були: позивач по справі ОСОБА_3 та його батько ( дідусь позивача) ОСОБА_4 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер дідусь позивача - ОСОБА_4 , згідно свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 , виданого Зміївським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 27 жовтня 2020 року, за актовим записом №293.

ОСОБА_4 був власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

За життя дідусь подарував позивачу 1/2 частку зазначеної квартири, про що укладено договір дарування від 08.10.2015, посвідчений приватним нотаріусом Зміївського районного нотаріального округу Харківської області Лещенко Л.В. за номером реєстру 2288. Лише після смерті дідуся, при вирішенні питань спадку, стало відомо, що ОСОБА_4 був власником відповідної квартири лише у розмірі 3/4 її частки. Другим власником квартири був батько позивача - ОСОБА_2 , який успадкував 1/2 частки квартири після смерті його матері - ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Однак, хоча він і прийняв спадщину шляхом подання заяви про прийняття спадщини, але ж не зареєстрував своє право власності на 1/4 частки вищезазначеного нерухомого майна.

Останнім місцем проживання померлого ОСОБА_2 є місто Дергачі Харківської області , згідно довідки з Дергачівської міської ради за № 375 від 08.02.2021.

Позивач ОСОБА_1 у лютому 2021 року звернулася до Дергачівської районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , однак їй було відмовлено у прийнятті заяви, у зв`язку з пропуском строку, передбаченого ст. 1270 Цивільного кодексу України, для подачі заяви про прийняття спадщини та відсутністю доказів постійного проживання з померлим на час смерті.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 1269 ЦК України, чинної на момент відкриття спадщини, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснено у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно зазначеної вище Постанови Пленуму Верховного Суду України поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Обставини, на які посилається позивач як на підстави пропуску встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 , заслуговують на увагу та на думку суду є поважними причинами.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 пропущений з поважних причин, визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому позовні вимоги є обґрунтованими, законними, та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення суду приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

На підставі ст. 1270,1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 206, 258, 259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Визначити для ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю в три місяці з дня набрання чинності цим рішенням.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Відповідно до п.п.15.5 п.15 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (Ім`я) сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач:Дергачівська міська рада Харківського району Харківської області, місцезнаходження: вул. Сумський шлях, 79-Б, м. Дергачі Харківської області;

Повний текст рішення виготовлено 25 травня 2021 року.

Суддя О. М. Жорняк