Справа № 344/7994/21
Провадження № 2/344/2872/21
УХВАЛА

25 травня 2021 року м. Івано-Франківськ

Суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області Кіндратишин Л.Р., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 про забезпечення її позову, заявленого до приватного виконавця виконавчого округу Івано-Франківської області Ткачука Любомира Михайловича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 про визнання недійсними електронних торгів арештованого майна,-

встановила:

24.05.2021 позивач звернулася з позовом до відповідача, в якому просить визнати недійсними електронні торги арештованого майна, проведені ДП «СЕТАМ» щодо продажу лоту 471899 земельної ділянки площею 0,1020, кадастровий №:25:002:0254, яка знаходиться за адресою : село Крихівці, м. Івано Франківськ.

Разом з таким позовом, позивачем подано заяву про його забезпечення відносно заборони вчинення реєстраційних дій щодо земельної ділянки площею 0,1020, кадастровий номер №:25:002:0254, яка знаходиться за адресою : с. Крихівці м. Івано-Франківськ та незавершеного будівництвом житлового будинку, розташованого на земельній ділянці з кадастровим №:25:002:0254. В обґрунтування такої заяви зазначає, що на даний час існує загроза відчуження, обтяження спірного майна, що може ускладнити або утруднити виконання рішення, оскільки позивачу треба буде докласти додаткових зусиль, в тому числі подання відповідного позову, для витребування майна у третіх осіб.

Зокрема, вказує, що у позові зазначено, що спірні торги проведені щодо належної за життя ОСОБА_3 земельної ділянки у виконавчому провадженні, відкритому після смерті боржника, що має наслідком визнання недійсними таких торгів як виду правочину купівлі-продажу нерухомого майна.

Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

З урахуванням приписів ч. 1 ст. 153 та ч. 2 ст. 247 ЦПК України розгляд заяви здійснюється без виклику сторін та без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні вказаної заяви з наступних підстав.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно із пунктом 2 частини першої та частиною третьою статті 150 ЦПК України позов може бути забезпечено забороною вчиняти певні дії.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведене до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер, а зупинення продажу арештованого нерухомого майна порушує права стягувача у виконавчому провадженні. Такого висновку дійшов Верховний Суд у справі № 755/1357/18 (Постанова від 13.03.2019).

З доданих до позовної заяви документів не вбачається, що спірна земельна ділянка та незавершений будівництвом житловий будинок, який на ній розташований є власністю позивача, чи відповідача, чи доказів належності таких спадкодавцеві ОСОБА_3 , а законом не передбачена можливість накладення арешту на майно третіх осіб.

Поряд з цим, не надано доказів чи здійснюється така реалізація в примусовому порядку відповідно до рішення суду.

Адже, відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» вказано, що недопустимо забезпечувати позов шляхом зупинення виконання судових рішень, що набрали законної сили.

Оскільки не можливо встановити, чи таке буде відповідати адекватності вимоги щодо заборони вчинення реєстраційних дії щодо нерухомого майна, на яке було звернуто стягнення в ході виконавчого провадження та яке вже було реалізовано з електронних торгів, що фактично може призвести до зупинення виконання судового рішення, якщо таке виконується.

Водночас, позивач ОСОБА_1 в порядку забезпечення позову просить заборонити вчинення реєстраційних дій щодо незавершеного будівництва житлового будинку, розташованого на вищевказаній земельній ділянці.

Поряд з цим, відповідно до ч.3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Так, вимога про забезпечення позову шляхом заборони вчинення реєстраційних дій щодо майна, яке було предметом електронних торгів за відсутністю Акту про проведені електронні торги, як доказу наявності у переможця електронних торгів законної можливості зареєструвати за собою право власності на майно матеріали заяви не містять.

Натомість Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016.

Згідно з п.п.4, 6 розділу Х Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. Підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження. Копія акта надсилається стягувачу, боржнику та через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) Організатору.

Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги (п.8 розділу Х Порядку).

За відсутності в матеріалах заяви копії акту про проведені електронні торги, відсутні докази на підтвердження наявності у переможця електронних торгів здійснити державну реєстрацію свого права власності на майно, як і не підтверджено загалом дійсне укладання договору купівлі-продажу майна на торгах, адже саме акт проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу.

Таким чином, відсутні докази оформлення договірних відносин з продажу майна, які б свідчили про взагалі наявність у переможця електронних торгів права та можливості на реєстрацію права власності.

Водночас, ч. 11 ст. 150 ЦПК України встановлено, що не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які полягають в (або мають наслідком) припиненні, відкладенні, зупиненні чи іншому втручанні у проведення конкурсу, аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур, що проводяться від імені держави (державного органу), територіальної громади (органу місцевого самоврядування) або за участю призначеного державним органом суб`єкта у складі комісії, що проводить конкурс, аукціон, торги, тендер чи іншу публічну конкурсну процедуру.

Як вбачається зі змісту заяви про забезпечення позову, заявник просить забезпечити позов шляхом заборони вчинення реєстраційних дій щодо земельної ділянки та незавершеного будівництвом житлового будинку за наслідком електронних торгів, які проводяться державним підприємством «Сетам».

Таким чином, з урахуванням вимог, викладених в заяві про забезпечення позову, відсутності доказів, які можуть підтвердити обґрунтованість вжиття заходів забезпечення позову, зважаючи на обсяг позовних вимог, а також відповідність виду і обсягу забезпечення позову, які просять застосувати позивач, правові підстави для задоволення заяви про забезпечення позову відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-153, 247, ЦПК України, суддя,-

постановила:

У заяві ОСОБА_1 про забезпечення її позову, заявленого до приватного виконавця виконавчого округу Івано-Франківської області Ткачука Любомира Михайловича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 про визнання недійсними електронних торгів арештованого майна відмовити.

Сторони, яким ухвала суду не була вручена у день її складення, мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення їм цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Івано-Франківського апеляційного суду через Івано-Франківський міський суду Івано-Франківської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя Кіндратишин Л.Р.