Справа № 243/9460/19
Провадження № 2/234/801/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2021 року м.Краматорськ

Краматорський міський суд Донецької області

в складі: головуючого-судді Бакуменко А.В.

з участю секретаря судових засідань Кісточка І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Краматорську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства "Донецькоблгаз" про стягнення матеріальної та моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Краматорського міського суду перебуває цивільний позов ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства "Донецькоблгаз" про стягнення матеріальної та моральної шкоди.

19.08.2019 року даний позов надійшов до Слов`янського міськрайонного суду, ухвалою від 21 серпня 2019 року позов залишено без руху.

Ухвалою від 03 вересня 2019 року цивільну справу за позовом ОСОБА_2 направлено до Краматорського міського суду, за підсудністю.

16 жовтня 2019 року справа надійшла до Краматорського міського суду та, згідно до протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями була розподілена на суддю ОСОБА_3 .

Ухвалою від 18 жовтня 2019 року відкрито провадження та судове засідання призначене на 18.11.2019 року.

Також справа призначалась до розгляду на 18.12.2019 року, 10.03.2020 року, 15.04.2020 року, 13.05.2020 року 04.06.2020 року, позивачка жодного разу не з`явилась до суду.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.06.2020 року справу розподіллено на суддю ОСОБА_4 , підставою перерозподілу є рішення ВРП від 28.05.2020 року про звільнення судді ОСОБА_3 .

Ухвалою від 10.06.2020 року справу прийнято до провадження суддею Демідовою В.К..

Слухання призначались на 30 червня 2020 року, 25 серпня 2020 року, позивачка до суду не з`явилась.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.10.2020 року справу розподіллено на суддю ОСОБА_5 , підставою перерозподілу є рішення ВРП від 22.09.2020 року про звільнення судді ОСОБА_4 ..

Ухвалою від 05.10.2020 року справу прийнято до провадження суддею ОСОБА_5 .

Слухання призначалось на 12.11.2020 року, 04.12.2020 року,18.12.2020 року, 20.01.2021 року, 15.02.2021 року, 14.05.2021 року в призначені дати позивачка жодного разу до суду не з`явилась.

Позивачкою ОСОБА_2 направляються на адресу суду заяви про відкладення розгляду справи до закінчення карантину на території України.

За приписами пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" ГПК України, в редакції від 02.04.2020, із змінами внесеними Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30.03.2020, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.

Разом з тим, 17.07.2020 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким пункт 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України викладено в такій редакції: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Суд вважає за необхідне зазначити, що нормами чинного законодавства України не обмежено коло осіб, які можуть представляти особу в судовому процесі, тому неможливість позивача бути присутнім у судовому засіданні не перешкоджає реалізації права учасника судового процесу на участь у судовому засіданні його представника.

Крім того, суд вважає за необхідне також зазначити, що 9 грудня 2020 на черговому засіданні Кабінету Міністрів України було прийнято постанову щодо запровадження локдауну на всій території України з 8 по 24 січня 2021 року включно.

Відповідно до ухваленого документа, з 8 до 24 січня 2021 року заборонятиметься робота кафе, ресторанів, барів (крім доставки та замовлень на винос), кінотеатрів, фітнес-клубів, спортивних залів, басейнів, театрів, а також ТРЦ (дозволятиметься торгівля продуктами харчування, ліками, ветпрепаратами, товарами особистої гігієни та побутовою хімією). На період дії посиленого карантину заборонятиметься відвідування закладів освіти, торгівля непродовольчими товарами, проведення будь-яких розважальних, спортивних або культурних масових заходів.

Водночас, продовжить працювати громадський транспорт.

Також Кабінет Міністрів на засіданні 9 грудня 2020 року продовжив карантин і режим надзвичайної ситуації до 28 лютого 2021 року.

Тобто, з 25 січня Україна повернулася до звичних обмежень, які триватимуть до 28 лютого 2021.

Отже, на території України відсуне обмеження пасажирських перевезень, руху залізничного транспорту, міжміського автобусного перевезення, однак позивачем не було забезпечено явку.

Разом з тим, суд звертає увагу на ту обставину, що позивач не позбавлений права направити всі необхідні докази в обґрунтування своїх доводів засобами поштового або електронного зв`язку та подати клопотання про розгляд справи без його участі.

Матеріали справи свідчать, що позивач не з`явився у судові засідання, призначені судом на 18.12.2019 року, 10.03.2020 року, 15.04.2020 року, 13.05.2020 року 04.06.2020 року, 30.06 2020 року, 25.08.2020 року, 12.11.2020 року, 04.12.2020 року,18.12.2020 року, 20.01.2021 року, 15.02.2021 року, 14.05.2021 року не направив у ці засідання представника та не подавав заяв про розгляд справи без його участі.

Таким чином, майже два роки суд не має змоги розглянути справу в зв`язку з неявкою позивачки до суду.

Частиною 1 статті 2 ЦПК України унормовано, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Між тим, статтями 223, 257 ЦПК України врегульовано питання щодо наслідків неприбуття в судове засідання позивача.

Так, згідно із ч. 5 ст. 223, п. 3 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Аналогічна правова позиція наведена у постановах Верховного Суду у справі № 910/2344/17 від 16.08.2018, у справі № 910/14047/17 від 04.09.2018.

Судом, враховано, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до Листа Верховного Суду України головам апеляційних судів України №1-5/45 від 25 січня 2006, у цивільних, адміністративних і господарських справах перебіг провадження для цілей статті 6 Конвенції розпочинається з моменту подання позову і закінчується винесенням остаточного рішення у справі.

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Крім того, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 121 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини га основоположних свобод 1950 року.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (не залежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч. 2 ст. 257 ЦПК України).

Враховуючи викладене, а також, зважаючи на розумні строки розгляду справ, суд вважає за доцільне залишити позов без розгляду, оскільки, позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, 261 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства "Донецькоблгаз" про стягнення матеріальної та моральної шкоди - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, звернутись до суду повторно.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://kt.dn.court.gov.ua.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України апеляційна скарга подається через Краматорський міський суд.

Суддя Краматорського міського суду А. В. Бакуменко