ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/789/21 Справа № 705/3648/20
УХВАЛА

24 травня 2021 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів цивільної палати:

суддя-доповідачЄльцов В. О.
суддіБородійчук В. Г., Василенко Л. І.
секретар Винник І. М.

розглянувши заяву сторін про укладення мирової угоди у цивільній справі за позовом у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю із спадкодавцем не менше, як п`ять років до часу відкриття спадщини, встановлення факту належності правовстановлюючого документу та визнання права власності на спадкове майно,

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю із спадкодавцем не менше, як п`ять років до часу відкриття спадщини, встановлення факту належності правовстановлюючого документу та визнання права на спадкове майно.

В позовній заяві позивач вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Умані Черкаської області померла ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Умані Черкаської області померла ОСОБА_4 . Після їх смерті відкрилась спадщина, яку прийняла ОСОБА_5 , як спадкоємець четвертої черги, за законом, оскільки проживала із спадкодавцями ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини. Окрім неї спадкоємцем другої черги є відповідачка по справі ОСОБА_2 , яка є сестрою померлих, проте спадщину вона не приймала та не бажає приймати.

Померлі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є дітьми покійного чоловіка ОСОБА_5 - ОСОБА_6 та її падчерками. У померлих падчерок так склались обставини, що вони були змушені проживати в будинку ОСОБА_5 на день їх смерті, де кожен з них має частку, та були зареєстровані в будинку. Проживали вони однією сім`єю, мали спільний бюджет, разом вели господарство.

Після смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_4 спадщина відкрилась, проте спадкова справа не заводилась, оскільки вони були одинокі і будь-які спадкоємці, як за законом так і за заповітом, окрім ОСОБА_5 , спадкоємця 4 черги за законом, та відповідачки - спадкоємця другої черги за законом, відсутні. ОСОБА_5 провела поховання ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та здійснила всі ритуальні обряди пов`язані з їх смертю.

ОСОБА_5 , як спадкоємець четвертої черги, у відповідності до статті 1264 ЦК України прийняла спадщину, оскільки на день смерті проживала з ними однією сім`єю, як особа, яка проживала з спадкодавцем не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, проте отримати свідоцтва про право на спадщину вона позбавлена була можливості, оскільки необхідно підтвердження даного факту за яким вона звернулась до суду, проте в зв`язку з її смертю справа розглянута не була.

ОСОБА_5 зверталась до приватного нотаріуса, проте у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом їй було відмовлено, оскільки у неї не було підтвердження того, що вона проживала однією сім`єю з померлими не менше п`яти років до часу відкриття спадщини та відсутні правовстановлюючі документи на будинок. Дана обставина підтверджується постановами про відмову в вчиненні нотаріальних дій, копії яких додаються до позовної заяви.

Окрім того, існують розбіжності в написанні по батькові ОСОБА_3 . Так в свідоцтві про смерть вона вказана, як ОСОБА_3 , а в свідоцтві про право на спадщину за законом ОСОБА_7 (вона ж після реєстрації шлюбу ОСОБА_8 ) ОСОБА_9 (так в документі російською мовою), відповідно в державному реєстрі речових прав, спадкове майно зареєстроване за ОСОБА_10 .

Спадкове майно, яке належить покійним ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на підставі свідоцтв про право на спадкове майно складається з 1/6 частини за кожним, житлового будинку А, 1955 року побудови, сараю Б, 1952 року побудови, сараю В, вбиральні Г, Д, огорожі № 1-4 по АДРЕСА_1 , вартістю 26 667 гривень.

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 померла.

Після її смерті відкрилась спадщина, яку у відповідності до вимог статті 1269 ЦК України прийняла вона ОСОБА_1 , як спадкоємець за заповітом, подавши заяву до нотаріальної контори. Окрім неї, спадкоємця за заповітом, є ще спадкоємець першої черги за законом, це відповідачка по справі, яка спадщину не приймала та не бажає приймати. Проте у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом їй було відмовлено в зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на вказаний житловий будинок. Надати такі документи вона не взмозі, оскільки за життя ОСОБА_5 не встигла через смерть упорядкувати їх та належним чином зареєструвати право власності, тому за захистом своїх прав та інтересів вимушена звернутись до суду.

Просить встановити факт, що ОСОБА_5 проживала однією сім`єю з ОСОБА_3 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, а саме з 2000 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 та з ОСОБА_4 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, а саме з 1988 року по ІНФОРМАЦІЯ_2 . Встановити факт належності документу, а саме, що свідоцтво про право на спадщину за законом, видане державним нотаріусом Уманської міської державної нотаріальної контори 18 квітня 1978 року ОСОБА_11 (так в документі російською мовою) належить ОСОБА_3 . Визнати за нею - ОСОБА_1 право власності на спадкове майно 1/6 частину житлового будинку А 1955 року побудови, сараю Б 1952 року побудови, сараю В, вбиральні Г, Д, огорожі № 1-4 по АДРЕСА_1 , належну ОСОБА_3 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 та право власності на спадкове майно 1/6 частину житлового будинку А 1955 року побудови, сараю Б 1952 року побудови, сараю В, вбиральні Г, Д, огорожі № 1-4 по АДРЕСА_1 , належну ОСОБА_4 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішенням Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 22 лютого 2021 позовні вимоги у справі залишено без задоволення.

Не погодившись із вказаним рішенням місцевого суду, позивач подала апеляційну скаргу, в якій просять рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 22.02.2021 скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

У послідуючому від сторін у справі до апеляційного суду 20квітня 2021 надійшла заява про затвердження мирової угоди, укладеної сторонами, та закриття провадження у справі. До цієї заяви долучено мирову угоду від 15 квітня 2021, підписану всіма сторонами з таким змістом:

«Я, позивач ОСОБА_1 прошу:

1.Встановити факт, що ОСОБА_5 проживала однією сім`єю з ОСОБА_3 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, а саме з 2000 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 та з ОСОБА_4 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 , не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, а саме з 1988 року по ІНФОРМАЦІЯ_2 .

2.Встановити факт належності документу, а саме, що свідоцтво про право на спадщину за законном видане державним нотаріусом Уманської мської державної нотаріальної контори 18 квітня 1978 року ОСОБА_11 (російською мовою) належить ОСОБА_3 .

3.Визнати за мною ОСОБА_1 право власності на спадкове майно: 1/6 частину житлового будинку А 1955 року побудови, сарай Б 1952 року побудови, сарай В, вбиральні Г, Д, огорожі № 1-4 по АДРЕСА_1 , належну ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та право власності на спадкове майно: 1/6 частину житлового будинку А 1955 року побудови, сарай Б 1952 року побудови, сарай В, вбиральні Г, Д, огорожі № 1-4 по АДРЕСА_1 , належну ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Я, ОСОБА_12 , позовні вимоги ОСОБА_1 визнаю та не заперечую щодо їх задоволення в повному обсязі.

Ми, сторони у справі з умовами мирової угоди погоджуємося повністю та просимо затвердити її судом.

Вважаємо, що умови мирової угоди не суперечать закону. Прав чи охоронюваних законом інтересів нас сторін у справі та інших осіб не порушують.

Вимоги ст. 207 ЦПК України нам сторонам роз`яснені та зрозумілі.

Витрати понесені сторонами у справі кожна сторона бере на себе.»

Вирішуючи питання про затвердження поданої мирової угоди, апеляційний суд приймає до уваги таке.

Згідно з ч. 1 ст. 207 ЦПК України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем у позові визначення складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом.

Відповідно до ч. 5 ст. 207 Суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд, якщо: умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб, є не виконуваними; або одну із сторін мирової угоди представляє її законний представник, дії якого суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Керуючись ст. ст. 207, 381 ЦПК України, судова колегія, -

у х в а л и в :

У затвердженні мирової угоди ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає чинності з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення в порядку та за умов, визначених цивільним процесуальним законодавством.

Суддя-доповідач

Судді