ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2021 року

м.Суми

Справа №591/3833/20

Номер провадження 22-ц/816/674/21

Сумський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Собини О. І. (суддя-доповідач),

суддів - Криворотенка В. І. , Ткачук С. С.

з участю секретаря судового засідання Назарової О.М.

у присутності :

позивачки ОСОБА_1 , її представника адвоката Сибільова Валерія Володимировичак ,

розглянув у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження апеляційні скарги ОСОБА_1 та її представника адвоката Сибільова Валерія Володимировича на рішення Зарічного районного суду м. Суми від 09 лютого 2021 року, ухвалене у складі судді Клименко А.Я. у м. Суми, повне судове рішення складено 19 лютого 2021 року,

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Сумський регіональний науково-виробничій центр стандартизації, метрології та сертифікації» про визнання протиправним наказу, яким накладено дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани,

в с т а н о в и в :

У червні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з указаним позовом в якому просила визнати наказ Державного підприємства «Сумський регіональний науково-виробничій центр стандартизації, метрології та сертифікації» від 31.03.2020 року №18 про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани неправомірним та скасувати. Свої позовні вимоги мотивує тим, що наказ винесено з порушеннями вимог трудового законодавства, не містить обгрунтувань за що саме її позивачку притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Відповідач, в порушення вимог ст. 149 КЗпП України , не отримував від неї письмових пояснень з приводу наявних чи виявлених порушень трудової дисципліни, в акті службового розслідування не зазначено жодних конкретних фактів будь яких порушень.

Вважає, що відповідачем були порушені норми трудового законодавства в частині визначеного порядку застосування дисциплінарних стягнень.

Рішенням Зарічного районного суду м. Суми від 09 лютого 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

У березні 2021 року ОСОБА_1 та її представник адвокат Сибільов В.В. подали апеляційні скарги, в яких, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, які суд першої інстанції визнав встановленими, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення судом норм процесуального права, неправильне застосування норм матеріального права, просили скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Апеляційні скарги мотивовані тим, що суд першої інстанції не врахував, що оспорюваний наказ не містить інформації про те коли саме мало місце і в чому полягало порушення позивачкою трудових обов`язків, відсутні відомості про те, які саме вимоги антикорупційної програми ДП «Сумистандартметрологія» були порушені позивачкою, у яких саме її діях убачається протиправне використання службових повноважень та упереджене ставлення до посадових осіб підприємства. Під час судового розгляду жоден із допитаних свідків не підтвердив наявності конкретних фактів вчинення позивачкою дисциплінарного правопорушення. Заявниця стверджує, що рішення суду першої інстанції не ґрунтується на фактичних обставинах справи, суперечить вимогам чинного законодавства, під час судового розгляду не було установлено обставин дисциплінарного правопорушення, за яке заявниця була притягнута до відповідальності, жодних доказів правомірності оспорюваного наказу роботодавець до суду першої інстанції не надав.

Письмового відзиву на апеляційну скаргу у встановлений судом строк ДП «Сумистандартметрологія» не подало.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення ОСОБА_1 та її представника , які підтримали доводи апеляційної скарги, перевіривши законність й обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційних скарг та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають задоволенню з наступних підстав.

За приписами частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Проте, зазначеним вимогам закону оскаржуване рішення суду не відповідає.

З матеріалів справи вбачається, що 08 січня 2014 року ОСОБА_1 прийнято на роботу до ДП «Сумський регіональний науково-виробничій центр стандартизації, метрології та сертифікації» на посаду юрисконсульта з питань запобігання та виявлення корупції, 30 грудня 2015 року вона переведена на посаду уповноваженого з антикорупційної діяльності (а.с. 6-9 том 1).

ОСОБА_1 ознайомлена з правилами внутрішнього трудового розпорядку, антикорупційною програмою ДП «Сумський регіональний науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації», яку затверджено наказом №227 від 15 червня 2017 року (зі змінами), Посадовою інструкцією уповноваженого з антикорупційної діяльності ДП «Сумистандартметрологія», якими визначено обсяг її повноважень, обов`язків та відповідальність.

Відповідно до посадової інструкції уповноваженого з антикорупційної діяльності, на ОСОБА_1 покладені наступні функціональні зобов`язання, зокрема:

розроблення, організація та контроль за реалізацією заходів запобігання корупційним правопорушенням та правопорушенням, пов`язаним з корупцією; організація роботи з оцінки корупційних ризиків у діяльності відповідного органу та розроблення і підготовка заходів, спрямованих на усунення таких корупційних ризиків, а також внесення відповідних пропозицій керівнику органу; виявлення конфлікту інтересів, сприяння його врегулюванню, інформування керівника відповідного органу та Національного агентства про виявлення конфлікту інтересів та заходи, вжиті для усунення конфлікту; перевірка факту подання суб`єктами декларування декларацій та повідомлення до Національного агентства про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій, у визначеному законом порядку; контроль за дотриманням антикорупційного законодавства, що охоплює розгляд повідомлень про порушення Закону України «Про запобігання корупції» на підвідомчих підприємствах, в установах та організаціях; захист працівників, які повідомили про порушення Закону України «Про запобігання корупції», від застосування негативних заходів впливу з боку керівника або роботодавця відповідно до законодавства щодо захисту викривачів; інформування керівника відповідного органу, Національного агентства або інших спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції про факти порушення законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.

Відповідно до Закону України «Про запобігання корупції», уповноважений з антикорупційної діяльності зобов`язаний не тільки інформувати про ймовірні порушення Закону України «Про запобігання корупції», а і дієво запобігати таким порушенням.

Уповноважений з антикорупційної діяльності безпосередньо працює, отримує заробітну плату, перебуває під дисциплінарною владою в органі, який він має контролювати та про порушення з боку посадових осіб якого цей Уповноважений зобов`язаний інформувати Національне агентство та інших спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції.

Встановлено судом та не заперечується сторонами справи, що під час виконання своїх посадових обов`язків уповноважений з антикорупційної діяльності ОСОБА_1 неодноразово подавала доповідні записки генеральному директору ДП «Сумистандартметрологія» ОСОБА_2 щодо наявності ризиків у діяльності посадових осіб підприємства, що можуть привести до фактів правопорушень, пов`язаних з корупцією, зокрема щодо заступника генерального директора з питань метрології, стандартизації та наукової діяльності ОСОБА_3 , провідного юрисконсульта ОСОБА_4 , інспектора з кадрів ОСОБА_5 , головного бухгалтера ОСОБА_6

16 березня 2020 року на загальних зборах трудового колективу ДП «Сумистандартметрологія» генеральний директор підприємства В.М. Хярм повідомив, що ОСОБА_1 використовує незаконні методи впливу на керівника підприємства з метою покращення її матеріального становища, вимагає підвищення категорії до провідного та збільшення заробітної плати, погрожує та фактично шантажує керівника підприємства.

Заслухавши генерального директора підприємства, інших працівників, трудовий колектив підприємства висловив недовіру ОСОБА_1 та запропонував адміністрації підприємства створити комісію для розгляду наведених фактів (а.с. 66-71 том 1).

17 березня 2020 року генеральним директором підприємства видано наказ №19 про створення комісії зі службового розслідування для розгляду наведених фактів 16 березня 2020 року.

18 березня 2020 року ОСОБА_1 було ознайомлено з наказом про створення комісії із службового розслідування, проте від підпису вона відмовилась про що було складено відповідний акт (а.с. 73 том 1).

23 березня 2020 року ОСОБА_7 було запропоновано надати письмові пояснення на питання комісії зі службового розслідування, проте вона відмовилась, про що було складено відповідний акт. (а.с. 75 том 1).

За наслідками проведеного службового розслідування комісією складено Акт від 27 березня 2020 року, встановлено, що:

в діях уповноваженого з антикорупційної діяльності ОСОБА_1 виявлено можливі ознаки корупції, що проявилося в намаганні схилити генерального директора до протиправного використання наданих йому службових повноважень та пов`язаних з ними можливостей для надання неправомірної вигоди ОСОБА_1 ;

уповноваженим з антикорупційної діяльності ОСОБА_1 порушено вимоги Антикорупційної програми ДП «Сумистандартметрологія»;

уповноваженим з антикорупційної діяльності ОСОБА_1 порушено вимоги посадової інструкції (пункт 13);

у діях уповноваженого з антикорупційної діяльності ОСОБА_1 прослідковується упереджене ставлення до начальника Шосткинського відділення ОСОБА_8 та інженера з метрології І категорії Шосткинського відділення Сергія Горянського.

Комісією прийнято рішення :

рекомендувати генеральному директору ДП «Сумистандартметрологія» повідомити Мінекономіки щодо наявності корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, порушення вимог антикорупційної програми уповноваженим з антикорупційної діяльності ОСОБА_1 ;

рекомендувати генеральному директору ДП «Сумистандартметрологія» вжити заходів, передбачених пунктом 2 розділу ХV Антикорупційної програми ДП «Сумистандартметрологія» до уповноваженої з антикорупційної діяльності ОСОБА_1 (а.с. 44-65 том 1).

На підставі Акту службового розслідування від 27 березня 2020 року з урахуванням висловленої колективом недовіри до уповноваженої з антикорупційної діяльності ОСОБА_1 наказом №18 від 31 березня 2020 року ОСОБА_1 оголошено догану за порушення вимог Антикорупційної програми ДП «Сумистандартметрологія», протиправне використання наданих службових повноважень та пов`язаних з ними можливостями для отримання неправомірної вигоди, та виявлене упереджене ставлення до посадових осіб підприємства (а.с. 42 том 1).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 Закону України «Про запобігання корупції» уповноважений є посадовою особою юридичної особи, що призначається відповідно до законодавства про працю керівником юридичної особи або її учасниками (засновниками) у порядку, передбаченому ухваленою антикорупційною програмою.

Уповноваженим може бути фізична особа, яка здатна за своїми діловими та моральними якостями, професійним рівнем, станом здоров`я виконувати відповідні обов`язки.

Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.

Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.

Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана.

Відповідно до частини першої статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника, порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю), порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків та шкідливими наслідками.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

Відмовляючи у задоволенні позову ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що наказ про оголошення догани є обґрунтованим, оскільки дисциплінарне стягнення накладено у зв`язку з порушеннями, зокрема, Антикорупційної програми ДП «Сумистандартметрологія», встановленими в ході службового розслідування, висновки якого оформлені Актом службового розслідування від 27 березня 2020 року, при цьому суд врахував, що виконання вимог антикорупційної програми належить до посадових обов`язків уповноваженого з антикорупційної діяльності. При цьому, суд зазначив, що позивачка не надала доказів на спростування висновків комісії зі службового розслідування, наказ про створення комісії з проведення службового розслідування не оскаржувала.

За змістом положень статей 147-1, 149 КЗпП України, статті 81 ЦПК України у справах щодо притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності обов`язок доказування правомірності застосування дисциплінарного стягнення покладається на відповідача.

Діяльність уповноваженого з антикорупційної політики ДП «Сумистандартметрологія» урегульовано КзПП України, Законом України «Про запобігання корупції», Постановою КМУ від 04 вересня 2013 року №706 «Питання запобігання та виявлення корупції» (у редакції, чинній на момент застосування дисциплінарного стягнення), Антикорупційною програмою ДП «Сумистандартметрологія», затвердженою наказом №227 від 15 червня 2017 року, Посадовою інструкцією уповноваженого з антикорупційної діяльності ДП «Сумистандартметрологія».

Уповноважений з антикорупційної діяльності призначається на посаду та звільняється з посади генеральним директором ДП «Сумистандартметрологія» за погодженням з Міністерством економічного розвитку і торгівлі, якщо інше не встановлено законом.

У своїй діяльності підпорядковується безпосередньо генеральному директору ДП «Сумистандартметрологія».

Наказ №18 від 31 березня 2020 року про оголошення догани ОСОБА_1 винесений генеральним директором ДП «Сумистандартметрологія» з урахуванням порушень, які були встановлені Актом службового розслідування від 27 березня 2020 року та з урахуванням виказаної колективом недовіри до уповноваженої з антикорупційної діяльності ОСОБА_1 (протокол загальних зборів трудового колективу від 16 березня 2020 року №2).

Відповідно до розділу 8 Статуту ДП «Сумистандартметрологія» загальні збори трудового колективу підприємства: розглядають і схвалюють проект колективного договору, заслуховують інформацію про виконання сторонами колективного договору, беруть участь у визначення критеріїв матеріального стимулювання праці співробітників підприємства, беруть участь у вирішенні питань соціального розвитку підприємства (п. 8.7. Статуту).

Тобто питання оцінки дотримання співробітниками трудової дисципліни до повноважень трудового колективу статутом не віднесені.

Крім того, за змістом частини 2 статті 41 КЗпП України поняття «втрата довір`я» з боку власника або уповноваженого ним органудо працівника, застосовується законодавцем лише у випадку винних дій працівника, який безпосередньо обслуговує грошові, товарні або культурні цінності.

Враховуючи, що посада уповноваженого з антикорупційної діяльності не належить до посад працівників, які обслуговують грошові, товарні або культурні цінності, трудовий колектив не має повноважень щодо оцінки дотримання співробітниками трудової дисципліни, рішення загальних зборів трудового колективу від 16 березня 2020 року не може бути підставою для висновку про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

З акту службового розслідування від 27 березня 2020 року вбачається, що предметом дослідження комісії були пояснення посадових осіб ДП «Сумистандартметрологія» щодо подій, які відбувались 27 грудня 2019 року, 18 жовтня 2019 року, 17 грудня 2019 року, 23 березня 2019 року. Дослідивши саме ці пояснення комісія дійшла висновку про наявність підстав для застосування до позивачки дисциплінарного стягнення.

Проте враховуючи визначені статтею 148 КЗпП України строки притягнення до дисциплінарної відповідальності, - не пізніше одного місяця з дня виявлення проступку, станом на березень 2020 року строки притягнення до відповідальності по кожній із зазначених подій вже закінчилися.

За наслідками проведеного службового розслідування актом від 27 березня 2020 року встановлено наступне: «в діях уповноваженого з антикорупційної діяльності ОСОБА_1 виявлено можливі ознаки корупції, що проявилося в намаганні схилити генерального директора до протиправного використання наданих йому службових повноважень та пов`язаних з ними можливостей для надання неправомірної вигоди ОСОБА_1 ;

уповноваженим з антикорупційної діяльності ОСОБА_1 порушено вимоги Антикорупційної програми ДП «Сумистандартметрологія»;

уповноваженим з антикорупційної діяльності ОСОБА_1 порушено вимоги посадової інструкції (пункт 13);

у діях уповноваженого з антикорупційної діяльності ОСОБА_1 прослідковується упереджене ставлення до начальника Шосткинського відділення ОСОБА_8 та інженера з метрології І категорії Шосткинського відділення ОСОБА_9 .»

Тобто встановлені за наслідками розслідування обставини, зокрема, щодо виявлення ознак корупції в діяльності ОСОБА_1 не мають ствердного характеру, висловлені, як припущення: «можливі ознаки корупції», при цьому, конкретних відомостей про встановлені фактичні обставини, на підставі яких комісія дійшла такого висновку акт не містить.

Твердження акту розслідування про порушення позивачкою вимоги Антикорупційної програми ДП «Сумистандартметрологія» має загальний характер, обставини встановленого правопорушення комісією не викладені.

Посилання акту на порушення позивачкою пункту 13 посадової інструкції також має беззмістовний характер, крім того, пункт інструкції під таким номером відсутній ( т.1 а.с. 96-103).

Висновок комісії про упереджене ставлення ОСОБА_1 до начальника Шосткинського відділення ОСОБА_8 та інженера з метрології І категорії Шосткинського відділення ОСОБА_9 , також не має ознак складу дисциплінарного правопорушення.

З зазначеного вбачається, що конкретні дані про час та обставини порушення з боку ОСОБА_1 її трудових обов`язків за наслідками службового розслідування комісією не встановлені та у акті не зазначені.

За змістом розділу 7 Статуту підприємства генеральний директор відповідно до покладених на нього завдань приймає відповідно до законодавства рішення про притягнення до матеріальної та дисциплінарного відповідальності працівників підприємства.

Відповідно до частини 1 статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення.

Проте генеральний директор ДП «Сумистандартметрологія» Хярм В.М. до вирішення ним питання про застосування дисциплінарного стягнення з вимогою надати письмові пояснення до ОСОБА_1 не звертався, допустивши порушення зазначених вимог матеріального закону.

У оспорюваному наказі № 18 від 31 березня 2020 року про застосування до позивачки дисциплінарного стягнення зазначено, що догана оголошується ОСОБА_1

«за порушення вимог Антикорупційної програми ДП «Сумистандартметрологія»,

протиправне використання наданих службових повноважень та пов`язаних з ними можливостями для отримання неправомірної вигоди,

виявлене упереджене ставлення до посадових осіб підприємства» (а.с. 42 том 1).

При цьому оспорюваний наказ не конкретизує, який саме пункт або пункти вимог Антикорупційної програми ДП «Сумистандартметрологія» порушила ОСОБА_1 , у чому саме проявилося порушення, які службові повноваження та можливості використала ОСОБА_1 для отримання неправомірної вигоди, не конкретизовано, яку неправомірну вигоду мала на меті одержати або одержала ОСОБА_1 , у чому полягало упереджене ставлення позивачки до посадових осіб підприємства, яким чином це пов`язано з виконанням позивачкою своїх трудових обов`язків, коли сталися події цих правопорушень.

З зазначеного вбачається, що оспорюваний наказ не містить жодних конкретних відомостей про дату та склад вчинених позивачкою порушень трудових обов`язків, за які вона притягнута до відповідальності.

Питання встановлення обставин проступку та провини працівника, за змістом статті 147-1 КЗпП України, віднесено до компетенції власника підприємства, установи, організації або уповноваженого ним органу, а тому суд, відповідно до приписів статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб визначений законом або договором і не може підміняти роботодавця при здійсненні ними своїх повноважень.

За встановлених обставин колегія суддів визнає обґрунтованими доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 щодо невідповідності оспорюваного наказу про її притягнення до дисциплінарної відповідальності вимогам статей 148-149 КЗпП України.

Суд першої інстанції, вирішуючи спір, що виник між сторонами справи, на вказане уваги не звернув та вирішив справу з неправильним застосуванням норм матеріального права.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права.

Встановивши, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення з неправильним застосуванням норм матеріального права, колегія суддів дійшла висновку про необхідність скасування рішення суду та ухвалення нового рішення про задоволення позову ОСОБА_1 та скасувати наказ ДП «Сумистандартметрологія» №18 від 31 березня 2020 року про оголошення догани ОСОБА_1 .

Враховуючи положення ст. 141 ЦПК України, з ДП «Сумистандартметрологія» на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню відшкодування фактично понесених судових витрат зі сплати судового збору за подання позовної заяви у розмірі 840,80 грн та за подання апеляційної скарги у розмірі 1261,20 грн (а.с. 17, 213 том 1, ).

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381-382, 389 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційні скарги задовольнити.

Рішення Зарічного районного суду м. Суми від 09 лютого 2021 року скасувати, ухвалити нове рішення.

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати наказ Державного підприємства «Сумський регіональний науково-виробничій центр стандартизації, метрології та сертифікації» № 18 від 31 березня 2020 року «Про оголошення догани».

Стягнути з Державного підприємства «Сумський регіональний науково-виробничій центр стандартизації, метрології та сертифікації» на користь ОСОБА_1 у відшкодування фактично понесених судових витрат по сплаті судового збору 840,80 грн за подання позовної заяви і 1261,20 грн - за подання апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повне судове рішення складене 26 травня 2021 року.

Головуючий - О. І. Собина

Судді: В.І. Криворотенко

С.С. Ткачук