КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№22-ц/824/332/2021
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 січня 2021 року місто Київ

справа №757/30145/20-ц

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - судді Борисової О.В.,

суддів Ратнікової В.М., Левенця Б.Б.

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу заявника ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 26 серпня 2020 року про виправлення описки, постановлену під головуванням судді Савицького О.А., у справі за скаргою ОСОБА_1 на дії та рішення приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Пишного Артема Володимировича, заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевчук Зоя Миколаївна,-

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду зі скаргою на дії та рішення приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Пишного А.В., в якій просила:

визнати неправомірними дії приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Пишного А.В. щодо відкриття ним виконавчого провадження №60081391 з виконання виконавчого листа №2-7551/11 виданого Шевченківським районним судом міста Києва 18 березня 2015 року;

скасувати постанову приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Пишного А.В. від 16 вересня 2019 року про відкриття виконавчого провадження.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 07 серпня 2020 року відмовлено ОСОБА_1 в задоволенні скарги.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 26 серпня 2020 року виправлено описку в ухвалі Шевченківського районного суду міста Києва від 07 серпня 2020 року шляхом зазначення заінтересованої особи ОСОБА_2 .

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції від 26 серпня 2020 року, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм процесуального права, просила оскаржувану ухвалу скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги посилалася на те, що ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 07 серпня 2020 року в задоволенні її скарги відмовлено.

Разом із тим, вказана ухвала від 07 серпня 2020 року містила недоліки, а саме: не зазначення в її вступній та резолютивних частинах заінтересованої особи ОСОБА_2 , до якої вимоги залишились невирішеними.

Зазначала, що вказаний недолік ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 07 серпня 2020 року було виправлено ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 26 серпня 2020 року, шляхом виправлення описки.

Вважає, що виправлення недоліків ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 07 серпня 2020 року відбулось із порушенням процесуального права, що призвело до постановления неправильної по суті ухвали.

Посилалася на те, що вирішуючи з власної ініціативи питання виправлення описки в ухвалі Шевченківського районного суду міста Києва від 07 серпня 2020 року, суд першої інстанції фактично змінив оскаржуваною ухвалою основну ухвалу настільки, що таким виправленням описки, вирішив вимоги по суті до ОСОБА_2 , робити чого не мав права.

Відзиву на апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду не надходило.

Відповідно до ч.2 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, в тому числі про повернення заяви позивачеві (заявникові), розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно з ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Тому, розгляд справи здійснюється без виклику сторін в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, у вересні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду зі скаргою на дії та рішення приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Пишного А.В. Заінтересованими особами були зазначені: ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 07 серпня 2020 року відмовлено ОСОБА_1 в задоволенні скарги на дії та рішення приватного виконавця, заінтересовані особи: приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Пишний А.В., ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», ОСОБА_3 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевчук З.М.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 26 серпня 2020 року виправлено описку в ухвалі Шевченківського районного суду міста Києва від 07 серпня 2020 року шляхом зазначення у тексті ухвали суду заінтересовану особу - ОСОБА_2 .

Постановляючи ухвалу про виправлення описки, суд першої інстанції керувався вимогами ст.269 ЦПК України та виходив з того, що в ухвалі Шевченківського районного суду міста Києва від 07 серпня 2020 року помилково не було зазначено заінтересовану особу - ОСОБА_2 .

Такий висновок суду першої інстанції відповідає обставинам справи та вимогам закону враховуючи наступне.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Таким чином, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

При цьому суд може виправити лише ті описки, яких він сам припустився.

Встановивши, що в ухвалі від 07 серпня 2020 року помилково не було зазначено заінтересовану особу - ОСОБА_2 , суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про необхідність виправлення описки, шляхом зазначення у тексті ухвали суду заінтересовану особу - ОСОБА_2 .

Доводи апеляційної скарги про те, що вирішуючи з власної ініціативи питання виправлення описки в ухвалі Шевченківського районного суду міста Києва від 07 серпня 2020 року, суд першої інстанції фактично змінив оскаржуваною ухвалою основну ухвалу настільки, що таким виправленням описки, вирішив вимоги по суті до ОСОБА_2 , колегія суддів відхиляє, оскільки виправлення описки в ухвалі суду шляхом зазначення заінтересованої особи ОСОБА_2 не змінює змісту ухвали суду від 07 серпня 2020 року.

Таким чином, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав вважати, що судом допущені порушення норм процесуального права.

Згідно з ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, відповідає вимогам матеріального та процесуального права, внаслідок чого підстав для її скасування з мотивів викладених в апеляційній скарзі, не вбачається.

Керуючись ст.ст.367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу заявника ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 26 серпня 2020 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, оскаржена в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді: