ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/550/21 Справа № 185/2549/19 Суддя у 1-й інстанції - Бондаренко В. М. Суддя у 2-й інстанції - Петешенкова М. Ю.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2021 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Петешенкової М.Ю.,

суддів Красвітної Т.П., Єлізаренко І.А.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у м. Дніпрі цивільну справу

за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля"

на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 03 червня 2020 року

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії ,-

В С Т А Н О В И Л А:

У березні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, посилаючись на те, що він працює гірником очисного забою дільниці № 1 з видобутку вугілля на ВСП "Шахтоуправління Тернівське" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля".

Під час виконання трудових обов`язків, зокрема наприкінці четвертої зміни приблизно 07-00 години 27 листопада 2018 року з ним стався нещасний випадок за таких обставин: йому було видано наряд на кріплення 881 сполучення бортового штреку з лавою, наприкінці зміни, для розвороту комбайну УКД-200-250, необхідно було вилучити стійку аркового кріплення на ПК-150, яку вони почали вилучати разом з електрослюсарем підземним. Під час цього вилучення зірвався ланцюг та вдарив його (позивача) сильно по голові з лівого боку, затьмаривши його та пошкодивши казку. Він самостійно виїхав на поверхню та звернувся до шахтного медпункту за медичною допомогою, у зв`язку з поганим самопочуттям, та йому була надана перша медична допомога. У подальшому до медпункту прийшли керівник зміни з охорони праці, начальник дільниці та заступник директора по охороні праці, яким позивач розповів обставини нещасного випадку. Для уникнення негативних наслідків, останні попросили позивача вийти на роботу, без оформлення цього випадку. Із шахти, в той же день, швидкою допомогою, його було направлено до КЗ «Павлоградська міська лікарні № 4» ДОР» для подальшого лікування. Проте, позивач відмовився від стаціонарного лікування, так як пообіцяв керівництву приступити до роботи та вийшов у 4-ту зміни того ж дня.

Проте, у зв`язку з погіршенням самопочуття він у подальшому не працював, та після вихідного дня, вимушений був 29 листопада 2018 року звернутися до медичного закладу за допомогою. Позивача було госпіталізовано у КЗ «Павлоградська міська лікарні № 4» ДОР», де він проходив стаціонарне лікування з 29 листопада 2018 року по 26 грудня 2018 року та відповідно до епікризу йому було встановлено діагноз: закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку, забої голови, шийного відділу хребта, лівобічний посттравматичний гострий середній отит, гостра припухлуватість зліва, вестібулопатія.

27 грудня 2018 року він звернувся до директора шахти з заявою про розгляд нещасного випадку на виробництві, який стався з ним, а тому була створена комісія на ВСП "Шахтоуправління Тернівське" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" по розслідуванню нещасного випадку на виробництві та складений акт за формою Н-5 від 28 січня 2019 року про те, що факт травмування не зафіксований, свідки факту травмування відсутні, а тому відповідачем нещасний випадок визнаний таким, що не пов`язаний з виробництвом.

У зв`язку з цим, позивач 07 лютого 2019 року звернувся до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області для проведення повторного розслідування нещасного випадку. Проте, листом Управління від 25 листопада 2019 року № Ф-185-11/04 йому було відмовлено у видачі припису за формою Н-9 на проведення повторного розслідування нещасного випадку. Окрім того, після отриманої травми, з 26 лютого 2019 року його переведено за станом здоров`я на легшу роботу відповідно до медичного висновку. Вважає, що травма, яка була ним отримана під час виконання його трудових обов`язків на робочому місці та призвела для подальшої втрати працездатності більше ніж на один день є такою, що пов`язана з виробництвом, а тому є усі підстави вважати, що нещасний випадок, який трапився з ним 27 листопада 2018 року о 07.00 годині на ВСП "Шахтоуправління Тернівське" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" є таким, що пов`язаний з виробництвом.

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 03 червня 2020 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Визнано неправомірними дії ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" щодо визнання нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 27 листопада 2018 року о 07-00 годині на ВСП "Шахтоуправління Тернівське" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" таким, що не пов`язаний з виробництвом.

Скасовано акт за формою Н-5 від 28 січня 2019 року, затверджений директором ВСП "Шахтоуправління Тернівське" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" Жуковським Ю.Г., про проведення розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 27 листопада 2018 року о 07-00 годині на ВСП "Шахтоуправління Тернівське" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля".

Визнано нещасний випадок, що стався з ОСОБА_1 27 листопада 2018 року о 07-00 годині на ВСП "Шахтоуправління Тернівське" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" таким, що пов`язаний з виробництвом.

Зобов`язано ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" скласти акт за формою Н-1 про нещасний випадок на виробництві, що стався з ОСОБА_1 27 листопада 2018 року о 07-00 год. на ВСП "Шахтоуправління Тернівське" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля".

Додатковим рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 06 липня 2020 року вирішено питання про судові витрати.

Рішення суду мотивовано тим, що роботодавцем не було організовано вчасно розслідування нещасного випадку та не було вжито усіх необхідних заходів для встановлення причин та обставин настання нещасного випадку. Висновок комісії про те, що факт травмування не зафіксований та відсутні свідки факту травмування, носить поверхневий характер та є таким, що не відповідає дійсним обставинам справи.

Суд першої інстанції не погодився із висновками комісії по розслідуванню нещасного випадку на виробництві, оскільки хронологія подій та їх послідовність, встановлених у судовому засіданні на підставі показів свідків та письмових матеріалів справи прямо вказують на те, що нещасний випадок, який стався з ОСОБА_1 27 листопада 2018 року є таким, що пов`язаний з виробництвом, оскільки останній отримав травму під час виконання ним трудових обов`язків з попереднім візуальним діагнозом: забій, гематома м`яких поверхневих частин голови зліва та після детального професійного обстеження заключний діагноз: закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку, забої голови, шийного відділу хребта, лівобічний посттравматичний гострий середній отит, гостра припухлуватість зліва, вестібулопатія.

Не погодившись з рішенням суду ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» подало апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі (а.с.225-231).

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції не надано оцінку обставинам, що мають значення для справи, а саме: щодо неповідомлення ОСОБА_1 електрослюсаря підземного ОСОБА_2 та гірничого майстра дільниці з видобутку вугілля №1 ОСОБА_3 (безпосереднього керівника) про своє нібито травмування та відсутності свідків отримання травми позивачем. Також не надано оцінку показам свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , які дійшли висновку про те, що ступінь тяжкості травмування позивача не давала підстав для ініціювання проведення розслідування нещасного випадку, про що свідчить вихід на роботу ОСОБА_1 того ж дня в 4 зміну. Свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_7 вказали суду про незначний характер ушкодження позивача після огляду 27 листопада 2018 року. Крім того, матеріали справи не містять первинний лист непрацездатності, що підтверджує знаходження ОСОБА_1 на лікарняному з 29 листопада 2018 року по 16 грудня 2018 року. Судом першої інстанції залишено поза увагою факт наявності Висновку про важкість виробничих травм від 23 січня 2019 року, виданого КЗ Павлоградська міська лікарня №4 ДОР, в якому зазначено діагноз: забій гематома скроневої ділянки зліва. Також представником відповідача в суді першої інстанції було заявлено клопотання про призначення судової медико-соціальної експертизи для встановлення причинного зв`язку між травмою і наслідками отримання травми (діагнозу), проте у задоволенні клопотання було відмовлено, внаслідок чого судом допущено неповне з`ясування обставин, що мають значення у справі.

Позивач ОСОБА_1 подав відзив на апеляційну скаргу, у якому зазначив, що суд повно та всебічно з`ясував обставини справи та ухвалив законне та обґрунтоване рішення, просив залишити апеляційну скаргу ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» без задоволення, а рішення суду без змін.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Згідно з ч. 1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду без змін, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці.

Стаття 153 КЗпП України визначає, що на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган.

Згідно зі статтею 171 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до положень статті 22 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.

За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.

Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах, визначено Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року №1232 (який діяв на момент проведення розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 , а тому підлягає застосуванню для виниклих правовідносин).

Відповідно до підпункту 2 пункту 10 Порядку роботодавець, одержавши повідомлення про нещасний випадок (крім випадків, передбачених пунктом 37 цього Порядку), зобов`язаний протягом доби утворити комісію у складі не менш як три особи та організувати проведення розслідування.

Згідно з пунктом 7 Порядку розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків.

Про кожний нещасний випадок потерпілий або працівник, який його виявив, чи інша особа - свідок нещасного випадку повинні негайно повідомити керівника робіт, який безпосередньо здійснює контроль за станом охорони праці на робочому місці, чи іншу уповноважену особу підприємства і вжити заходів до надання необхідної допомоги потерпілому (пункт 8 Порядку).

Пунктом 14 Порядку передбачено, що комісія зобов`язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення: обстежити місце настання нещасного випадку, одержати письмові пояснення потерпілого, якщо це можливо, опитати осіб - свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; з`ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби потерпілого, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); визначити, пов`язаний чи не пов`язаний нещасний випадок з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; скласти у п`яти примірниках акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 згідно з додатком 3 та акт про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, за формою Н-1 згідно з додатком 4 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов`язаний з виробництвом) і передати їх роботодавцеві для затвердження; скласти у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов`язаного з виробництвом, крім актів за формою Н-5 і Н-1, у шістьох примірниках картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі картка за формою П-5) згідно з додатком 5. У разі коли нещасний випадок визнаний комісією таким, що не пов`язаний з виробництвом, складається акт за формою Н-5.

Пунктом 15 Порядку визначено вичерпний перелік обставин, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, серед яких:

- виконання потерпілим трудових (посадових) обов`язків за режимом роботи підприємства, у тому числі у відрядженні;

- перебування на робочому місці, на території підприємства або в іншому місці для виконанням потерпілим трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття потерпілого на підприємство до його відбуття, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства, в тому числі протягом робочого та надурочного часу;

- підготовка до роботи та приведення в порядок після закінчення роботи знарядь виробництва, засобів захисту, одягу, а також здійснення заходів щодо особистої гігієни, пересування по території підприємства перед початком роботи і після її закінчення;

- виконання завдань відповідно до розпорядження роботодавця в неробочий час, під час відпустки, у вихідні, святкові та неробочі дні;

- проїзд на роботу чи з роботи на транспортному засобі, що належить підприємству, або іншому транспортному засобі, наданому роботодавцем відповідно до укладеного договору;

- одержання потерпілим травми або інших ушкоджень внаслідок погіршення стану його здоров`я, яке сталося під впливом небезпечного виробничого фактора чи середовища у процесі виконання ним трудових (посадових) обов`язків, що підтверджено медичним висновком;

- раптове погіршення стану здоров`я потерпілого або його смерті під час виконання трудових (посадових) обов`язків внаслідок впливу небезпечних чи шкідливих виробничих факторів та/або факторів важкості чи напруженості трудового процесу, що підтверджено медичним висновком, або якщо потерпілий не пройшов обов`язкового медичного огляду відповідно до законодавства, а робота, що виконувалася, протипоказана потерпілому відповідно до медичного висновку та інші.

Згідно з пунктом 33 Порядку контроль за своєчасністю та об`єктивністю проведення розслідування нещасних випадків, підготовкою матеріалів розслідування, веденням обліку нещасних випадків, вжиттям заходів до усунення причин нещасних випадків здійснюють органи державного управління, органи державного нагляду за охороною праці, виконавча дирекція Фонду та її робочі органи відповідно до компетенції.

Зазначені у цьому пункті органи та особи мають право вимагати відповідно до компетенції від роботодавця проведення повторного (додаткового) розслідування нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, і складення акта за формою Н-1 у разі, коли виявлено порушення вимог цього Порядку.

З матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 був прийнятий на шахту «Західно-Донбаську» підземним гірничим робітником 3 розряду відповідно до розпорядження № 68-к від 11 травня 2006 року, у подальшому працював гірником очисного забою 4 розряду дільниці з видобутку вугілля № 1 ВСП «Шахтоуправління Тернівське» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».

Судом встановлено, що 26 листопада 2018 року, у четверту зміну, ОСОБА_1 був виданий наряд на кріплення сполучення 881 бортового штреку з лавою, електрослюсарю підземному ОСОБА_2 був виданий наряд на обслуговування електрообладнання на 881 бортовому штреку. Наприкінці зміни близько о 07-00 годині 27 листопада 2018 року для розвороту комбайну УКД-200-250 необхідно було вилучити стійку аркового кріплення на ПК-150. ОСОБА_1 вирішив задіяти лебідку ЛГКН, для цього по селекторному зв`язку звернувся до електрослюсаря підземного ОСОБА_2 , який в цей час знаходився на розподільчому пункті 881 бортового штреку. ОСОБА_1 і ОСОБА_2 домовилися, що будуть працювати лебідкою ЛГКН за допомогою світових сигналів. Відстань від поста керування лебідкою до лави складає приблизно 70 метрів. ОСОБА_2 зайняв пост на керування лебідкою ЛГКН та подав сигнал про готовність до роботи. Зі слів ОСОБА_1 , він зачепив стійку аркового кріплення ланцюгом до канату лебідки, відійшов до монтажного борта 881 бортового штреку за ремонтиною випереджувального кріплення перед двигуном привідної станції. Потім подав команду світовим сигналом ОСОБА_2 на включення лебідки ЛГКН. При натягуванні канату стійка аркового кріплення нахилилася і ланцюг з неї злетів, зі слів ОСОБА_1 , в цей час він відчув удар по голові, але не зрозумів, чим його вдарило. Відчув запаморочення, свідомість не залишав, допомогу не викликав та самостійно прийшов на посадочний майданчик, так як зміна закінчувалась. Вже на поверхні, о 9-40 годині звернувся до медпункту.

Вказані обставини підтверджується копією амбулаторного журналу та журналу запису звернень про невідкладну медичну допомогу медичного пункту поверхні шахти «Західно-Донбаська» ВСП «Шахтоуправління Тернівське» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» згідно яких о 9-40 годин медпрацівниками медпункту шахти була надана невідкладна допомога ОСОБА_1 , у зв`язку зі скаргами на біль в області скроневої частини голови зліва, нудоти, головокружіння. Була зафіксована травма з попереднім діагнозом забій, гематома м`яких поверхневих частин голови зліва. У подальшому бригадою РПГ був доставлений до травмпункту КЗ «Павлоградська міська лікарні № 4» ДОР».

Із висновку КЗ «Павлоградська міська лікарні № 4» ДОР» № 212 від 23 січня 2019 року вбачається, що ОСОБА_1 поступив до медичного закладу 27 листопада 2018 року о 11-45 годині з попереднім діагнозом: забій, гематома скроневої ділянки зліва. Від лікарняного листа хворий відмовився. Алкотест № 896 від 27 листопада 2018 року негативний (а.с.27).

Як встановлено судом, під час надання ОСОБА_1 у медпункті поверхні шахти «Західно-Донбаська» ВСП «Шахтоуправління Тернівське» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» першої медичної допомоги, потерпілий надавав пояснення ОСОБА_4 - заступнику директора шахти з охорони праці, який у подальшому став головою комісії з розслідування нещасного випадку та ОСОБА_5 начальнику дільниці шахти, у подальшому члену комісії з розслідування нещасного випадку, про обставини нещасного випадку, оскільки медичними працівниками було повідомлено диспетчера шахти про нещасний випадок, який стався з ОСОБА_1 .

Допитані судом першої інстанції ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в якості свідків у судовому засіданні підтвердили, що 27 листопада 2018 року мали розмову з потерпілим про обставини нещасного випадку, проте, дійшли до висновку, що ступінь тяжкості травмування не дає підстав для ініціювання проведення розслідування нещасного випадку, який трапився з потерпілим, крім того, не заперечували того факту, що просили потерпілого приступити до виконання своїх трудових обов`язків у наступну зміну.

Допитана судом першої інстанції свідок ОСОБА_8 , підтвердила, що супроводжувала ОСОБА_1 до медичного закладу, та в подальшому повідомила медичний пункт шахти про встановлений попередній діагноз у потерпілого, проте, у подальшому, при допуску ОСОБА_1 до виконання професійних підземних робіт, останнього медперсонал шахти не оглядав.

Тому, ОСОБА_1 був допущений до виконання своїх трудових обов`язків того ж дня 27 листопада 2018 року у четверту зміну, проте зі слів останнього, стан його здоров`я погіршувався, він не працював у лаві, а наступний день, 28 листопада 2018 року, був вихідним днем.

29 листопада 2018 року ОСОБА_1 був госпіталізований до КЗ «Павлоградська міська лікарні № 4» ДОР», та проходив стаціонарне лікування з 29 листопада 2018 року по 26 грудня 2018 року, що підтверджується копіями листків непрацездатності з зазначенням причини непрацездатності: нещасний випадок на виробництві та його наслідки.

Відповідно до епікризу КЗ «Павлоградська міська лікарні № 4» ДОР» від 26 грудня 2018 року позивачу було встановлено діагноз: закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку, забої голови, шийного відділу хребта, лівобічний посттравматичний гострий середній отит, гостра припухлуватість зліва, вестібулопатія.

27 грудня 2018 року позивач звернувся до директора шахти з заявою про розгляд нещасного випадку на виробництві, який стався з ним 27 листопада 2018 року, була створена комісія на ВСП "Шахтоуправління Тернівське" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" по розслідуванню нещасного випадку на виробництві та складений акт за формою Н-5 від 28 січня 2019 року.

З акту проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5, що стався 27 листопада 2018 року о 07 годині 00 хвилин у ВСП «Шахтоуправління Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» затвердженого 28 січня 2019 року директором ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» вбачається, що комісія з розслідування нещасного випадку дійшла висновку, що факт травмування не зафіксований, свідки факту травмування відсутні, тому вважає, що нещасний випадок, на який посилається гірник очисного забою дільниці з видобутку вугілля №1 ВСП «Шахтоуправління Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» ОСОБА_1 не підлягає пункту 15 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві затвердженому постановою Кабінету Міністрів України №1232 від 30 листопада 2011 року, тому згідно п. 14 Порядку визнаний не пов`язаним з виробництвом. Акт на гірника очисного забою дільниці з видобутку вугілля №1 ВСП «Шахтоуправління Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» ОСОБА_1 за формою Н-1 не складати.

07 лютого 2019 року позивач звернувся до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області для проведення повторного розслідування нещасного випадку, але листом Управління від 25 лютого 2019 року № Ф-185-11/04 йому було відмовлено у видачі припису за формою Н-9 на проведення повторного розслідування нещасного випадку.

Відповідно до розпорядження ВСП «Шахтоуправління Тернівське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» № 397к від 26 лютого 2019 року за станом здоров`я ОСОБА_1 був переведений на легшу роботу - підсобним робітником на підрозділ «Адміністративно-побутовий комбінат» з 26 лютого 2018 року по 11 березня 2019 року.

Таким чином, не погодившись з висновками комісії по розслідуванню нещасного випадку на виробництві, встановивши хронологію подій та їх послідовність на підставі показів свідків та письмових матеріалів справи, які вказують на те, що 27 листопада 2018 року з ОСОБА_1 трапився нещасний випадок, що пов`язаний з виробництвом, оскільки стався під час виконання останнім трудових обов`язків, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про розслідування нещасного випадку з порушенням Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, оскільки не з`ясовано обставини і причини нещасного випадку, не досліджено первинну медичну документацію.

У зв`язку з викладеним, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилались, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтвердженими тими доказами, які були досліджені судом, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що нещасний випадок, який стався з ОСОБА_1 27 листопада 2018 року о 07-00 годині на ВСП "Шахтоуправління Тернівське" ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля", пов`язаний з виробництвом.

Доводи апеляційної скарги ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" щодо неповідомлення позивачем ОСОБА_1 електрослюсаря підземного ОСОБА_2 та гірничого майстра дільниці з видобутку вугілля №1 ОСОБА_3 (безпосереднього керівника) про своє нібито травмування та відсутність свідків отримання травми позивачем є безпідставними, оскільки спростовуються встановленими судом обставинами справи, зокрема, обставини травмування позивача підтверджуються показами свідка ОСОБА_2 .

Доводи апеляційної скарги щодо не надання судом першої інстанції оцінки показам свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , які дійшли висновку, що ступінь тяжкості травмування позивача не давала підстав для ініціювання проведення розслідування нещасного випадку, не відповідають встановленим обставинам та спростовуються матеріалами справи, оскільки дані особи не являються медичними працівниками та не в змозі встановити дійсний ступінь тяжкості травмування позивача.

Доводи апеляційної скарги з приводу показань свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які вказали суду про незначний характер ушкодження позивача після огляду 27 листопада 2018 року спростовуються наявними в матеріалах справи та дослідженими судом медичними документами, а саме: висновком про тяжкість виробничих травм КЗ Павлоградська міська лікарня №4 ДОР, за змістом якого 27 листопада 2018 року ОСОБА_1 було встановлено попередній діагноз: забій гематома скроневої ділянки зліва, та епікризом від 29 грудня 2018 року, яким позивачу встановлено діагноз заключний клінічний: закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку, забої голови, шийного відділу хребта, лівобічний посттравматичний гострий середній отит, гостра припухлуватість зліва, вестібулопатія.

Доводи апеляційної скарги з приводу залишення поза увагою суду факту наявності висновку про важкість виробничих травм від 23 січня 2019 року, виданого КЗ Павлоградська міська лікарня №4 ДОР, в якому вказується діагноз: забій гематома скроневої ділянки зліва, не заслуговують на увагу, оскільки зазначений висновок свідчить лише про передній діагноз позивача, який був встановлений 27 листопада 2018 року.

Аргументи апеляційної скарги щодо відсутності в матеріалах справи первинного листка непрацездатності, що підтверджує знаходження ОСОБА_1 на лікарняному з 29 листопада 2018 року по 16 грудня 2018 року судом не приймаються та спростовуються дослідженими вище копіями листків непрацездатності позивача.

Доводи апеляційної скарги про те, що судом першої інстанції допущено неповне з`ясування обставин справи внаслідок відмови у задоволенні клопотання представника відповідача про призначення судової медико-соціальної експертизи колегією суддів відхиляються, оскільки висновки суду першої інстанції про відмову у задоволенні зазначеного клопотання зроблено з дотриманням норм процесуального права, зокрема ст. 126, 182, 196, 197 Цивільного процесуального кодексу України, а доводи скаржника в цій частині також зводяться до намагань здійснити переоцінку доказів та встановити інші обставини справи.

Колегія суддів зазначає, що принцип змагальності (ст. 12 ЦПК України) та принцип рівності сторін (ст. 6 ЦПК України) які тісно пов`язані між собою, є основоположними компонентами концепції "справедливого судового розгляду" у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції. Вони вимагають "справедливого балансу" між сторонами: кожній стороні має бути надана розумна можливість представити свою справу за таких умов, що не ставлять її чи його у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною.

Відповідно до Положення про медико соціальну експертизу затвердженого постановою КМУ від 03 грудня 2009 року №1317 медико-соціальну експертизу проводять медико-соціальні експертні комісії (МСЕК), з яких утворюються в установленому порядку центри (бюро), що належать до закладів охорони здоров`я при Міністерстві охорони здоров`я Автономної Республіки Крим, управліннях охорони здоров`я обласних, Київської та Севастопольської міських держадміністрацій.

Медико-соціальна експертиза проводиться з метою виявлення ступеня обмеження життєдіяльності, причини, часу настання, групи інвалідності, а також компенсаторно-адаптаційних можливостей особи, реалізація яких сприяє медичній, психолого-педагогічній, професійній, трудовій, фізкультурно-спортивній, фізичній, соціальній та психологічній реабілітації, проте зазначені обставини не являються предметом розгляду даної справи.

Таким чином, приведені в апеляційній скарзі доводи зводяться до тлумачення діючого законодавства, незгоди з рішенням суду, переоцінки висновків рішення суду та не спростовують правильність рішення суду першої інстанції.

Доводи апеляційної скарги і зміст оскаржуваного судового рішення не дають підстав для висновку щодо допущення судом першої інстанції порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, яке призвело до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, переглядаючи справу, відповідно до вимог 367 ЦПК України в межах розгляду справи судом апеляційної інстанції, в межах доводів та вимог апеляційних скарг, за наявними в справі доказами, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим апеляційні скарги підлягають залишенню без задоволення.

Згідно ст. 141 ЦПК України, судові витрати, у зв`язку з переглядом судового рішення, розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 376, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" - залишити без задоволення.

Рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 03 червня 2020 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: М.Ю.Петешенкова

Судді: І.А.Єлізаренко

Т.П.Красвітна