Справа № 309/499/21
Провадження № 2/309/128/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 травня 2021 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Сідей Я.Я.

з участю секретаря судового засідання: Дюрдь А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Хуст цивільну справу за позовом:

ОСОБА_1 до Вишківської ОТГ, третя особа без самостійних вимог: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу

Рошинець Наталія Павлівна

про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , який проживав за адресою: АДРЕСА_1 . При житті ОСОБА_2 зробив заповіт, згідно якого заповів земельну ділянку площею 1,35 га на території смт.Вишково, ур. «Модьоровш» позивачу ОСОБА_1 . Заповіт посвідчений та зареєстрований 26 січня 2009 року приватним нотаріусом Хустського районного нотаріального округу Рошинець Н.П. за №224. Після смерті ОСОБА_2 позивач не подав у шестимісячний термін заяву про прийняття спадщини за заповітом, через необізнаність у законодавстві та постійні виїзди за кордон на сезонні роботи. Нещодавно він звернувся до нотаріуса з метою прийняття спадщини за заповітом, однак у видачі свідоцтва йому було відмовлено у зв`язку пропуском строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Просить визначити йому додатковий строк на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився. Подав суду заяву, в якій просить провести розгляд справи без його участі. Позовні вимоги підтримує повністю.

Представник відповідача Вишківської селищної ради - Гайович Я. в судове засідання не з`явився. Подав суду заяву про розгляд справи без участі представника Вишківської селищної ради. Проти задоволення позову не заперечує.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Рошинець Н.П. в судове засідання не з`явився. Надала до суду лист, у якому просить провести розгляд справи без її участі. Не заперечує проти задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

У відповідності до ч. 3 ст. 1272 Цивільного Кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В судовому засіданні судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , який проживав за адресою: АДРЕСА_1 ./а.с.7/

26.01.2009 року ОСОБА_2 склав заповіт, згідно якого земельну ділянку площею 1,35 га, яка розташована на території смт.Вишково ур.Модьоровш Вишківської селищної ради Хустського району Закарпатської області, яка призначена для ведення особистого селянського господарства заповів ОСОБА_1 ./а.с.9/

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, яка складається з Державного акту на право приватної власності на землю серії Р2 №256039, виданого на підставі розпорядження голови Хустської районної державної адміністрації від 29 грудня 2002 року за №650 та зареєстрований в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №26676 від 26 червня 2003 року./а.с.10/

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною першою статті 1269 ЦК України, частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України,за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (пункт 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»).

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність про існування спадщини позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічний правовий висновок зроблено у постанові Верховного Суду України від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16 та постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 351/2403/17.

Позивач ОСОБА_1 , звертаючись до суду з позовними вимогами про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, поважними причинами пропуску строку зазначив необізнаність у законодавстві та постійні виїзди за кордон на сезонні роботи.

На думку суду, наведені ОСОБА_1 причини не є об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, які відповідно до положень частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути визнані поважними для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

З огляду на викладене, суд вважає необхідним в задоволенні позову відмовити.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 200, 206, 247, 263-265 ЦПК України та ст. 1272 ЦК України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Вишківської ОТГ, третя особа без самостійних вимог: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Рошинець Наталія Павлівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Закарпатського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Хустський районний суд.

Суддя Хустського

районного суду: Сідей Я.Я.