Апеляційне провадження № 22-ц/824/2912/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2021 року м. Київ

Унікальний номер 760/16848/20

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача Шахової О.В.,суддів Вербової І.М., Поліщук Н.В.,

за участю секретаря судового засідання Кузнецової В.В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - Національна комісія,що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання у м. Києві, в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг (далі НКРЕКП)

на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 18.11.2020 року, ухваленого в приміщенні районного суду під головуванням судді Жовноватюк В.С.,

В С Т А Н О В И В :

В липні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до НКРЕКП про визнання незаконним та скасування наказу, який обґрунтовує тим, що Указом Президента України №152/2018 від 29.05.2018 вона призначена на посаду члена НКРЕКП та здійснювала свою трудову діяльність на підставі наказу НКРЕКП №151-к від 31.05.2018.

Наказом голови НКРЕКП №17 від 06.06.2018 «Про розподіл функціональних обов`язків» між членами НКРЕКП були розподілені їх функціональні обов`язки.

Наказом №40 від 04.11.2019 вказаний вище наказ №17 від 06.06.2018 було викладено в новій редакції, однак більшість функціональних обов`язків члена НКРЕКП ОСОБА_1 залишились без змін.

03.07.2020 на офіційному сайті НКРЕКП було оприлюднено наказ «Про внесення змін до розподілу функціональних обов`язків між головою НКРЕКП, членами НКРЕКП та керівником апарату» №21 від 02.07.2020, яким внесені зміни до розподілу функціональних обов`язків між останніми, затвердженого наказом НКРЕКП №17 від 06.06.2018, та викладено його в новій редакції, в результаті чого вона позбавлена визначених раніше функціональних обов`язків.

В подальшому її стало відомо, що підставою для прийняття таких змін став наказ НКРЕКП №170-к від 01.07.2020 за підписом керівника апарату НКРЕКП ОСОБА_2 «Про оголошення Указу Президента України №258/2020 від 30.06.2020 «Про затвердження схеми ротації членів НКРЕКП», яким прийнято рішення вважати ОСОБА_1 такою, що припинила повноваження члена НКРЕКП 01.07.2020 на підставі пп.1 п.1 зазначеного Указу Президента України №258/2020 від 30.06.2020.

Вважає зазначений наказ незаконним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки рішення про припинення її повноважень прийнято неналежним суб`єктом та з підстав, які не передбачені відповідним законом і перелік яких є вичерпним.

Відповідно до ч.6 ст.8 Закону України «Про НКРЕКП» строк повноважень членів НКРЕКП, в тому числі і її становить 6 років.

Абзацом 3 частини 7 статті 8 Закону України «Про НКРЕКП» передбачено, що повноваження члена НКРЕКП припиняються з дня видання розпорядження Кабінету Міністрів України про його звільнення.

Проте, її повноваження припинено наказом керівника апарату НКРЕКП з перевищенням повноважень,оскільки самому Указі Президента України №258/2020 від 30.06.2020 «Про затвердження схеми ротації членів НКРЕКП» не зазначено про звільнення/припинення її повноважень. Застосовано термін «ротація», що не є ідентичним із звільненням, в той час як Кабінет Міністрів України,у відповідності до визначеного законом порядку, не знайшов підстав, вичерпний перелік яких визначений законом, для видачі розпорядження про її дострокове звільнення, що вказує, на неможливість реалізації, на її думку, завідомо незаконного рішення.

Після уточнення позовних вимог та залишення судом без розгляду частини позовних вимог ОСОБА_1 , свої доводи доповнила тим, що вона перебувала з відповідачем в трудових відносинах і на неї, як члена НКРЕКП не розповсюджується дія ЗУ "Про державну службу", тому підстави дострокового припинення її повноважень члена НКРЕКП визначається виключно законом.

Остаточно просила суд визнати незаконним та скасувати наказ НКРЕКП №170-к від 01.07.2020 за підписом керівника апарату НКРЕКП «Про оголошення Указу Президента України «Про затвердження схеми ротації членів НКРЕКП» №258/2020 від 30.06.2020, встановити факт трудових відносин між нею та відповідачем та стягнути з відповідача на її користь середній заробіток за весь час вимушеного прогулу та понесені нею судові витрати.

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 18 листопада 2020 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано незаконним та скасовано п.2 наказу НКРЕКП №170-к від 01.07.20230 "Про оголошення Указу Президента України від 3 червня 2020 року №258/2020" та визнання ОСОБА_1 такою, що припинила повноваження члена НКРЕКП 1 липня 2020 року.

Визнано незаконним та скасовано п.3 цього ж наказу про виплату ОСОБА_1 . Управлінням з фінансово-економічних питань, бухгалтерського обліку та звітності компенсації за невикористану відпустку.

Не погодившись з рішенням суду представник НКРЕКПподав апеляційну скаргу та посилаючись на неправильне застосування норм матеріального і порушення норм процесуального права просить рішення суду скасувати та ухвалити нове про відмову ОСОБА_1 в задоволені позову .

На обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, зокрема, що порушення судом процесуального права полягає в нехтуванні введеного на території України карантину та засад розумності строків, оскільки справу розглянуто в спрощеному провадженні та фактично обмежено відповідача в часі для легалізації вчинення необхідних процесуальних дій.

Неповно з`ясувавши обставини справи, що мають значення для вирішення справи суд помилково входив з того, що припинивши повноваження позивача як члена НКРЕКП, який не є державним службовцем, керівник апарату перевищив свої повноваження та не врахував, що повноваження керівника апарату НКРЕКП визначені відповідно до ЗУ "Про державну службу" та відповідними наказами НКРЕКП, згідно за якими керівник апарату організовує та забезпечує діяльність НКРЕКП і виконує функцію роботодавця відносно працівників, які не є державними службовцями. Таким чином представник вважає, у суду не було достатніх правових підстав для висновку про те, що керівник апарату перевищив свої повноваження і ці твердження, на його думку є завідомо неправомірними та такими, які прийнято за неправильного застосування норм матеріального права, що є безумовною підставою для скасування рішення суду першої інстанції.

Порушення матеріального права судом першої інстанції, вважає представник відповідача також полягає в тому, що керівник апарату відповідача, видаючиоскаржуваний наказ в частині визнання ОСОБА_1 такою, що припинила повноваження члена що НКРЕКП та виплати її грошової компенсації, вийшов за рамки наданих йому повноважень, оскільки припинення повноважень члена НКРЕКП Закон пов`язує виключно із прийняттям відповідного впровадження Кабінету Міністрів України, але,в той час,суд не врахував,що ОСОБА_1 визнавала попередні дії та накази керівника апарату відносно неї і у якості доказів надала фотокопію Наказу НКРЕКП від 31.05.2018 № 151-к «Про оголошення Указу Президента України» від 29.05.2018 № 152/2018, який був виданий керівником апарату НКРЕКП, та в якому за п.1 було оголошено Указ Президента України від 29.05.2018 № 152/2018, а п.2 було передбачено, що ОСОБА_1 приступила до виконання обов`язків члена НКРЕКП з 01.06.2018.

Таким чином, представник відповідача зазначає, що позивач посилаючись на обставини, за яких вона приступила до виконання обов`язків, та які є аналогічними до відносин за яких припинились її повноваження, фактично підтверджує наявність у керівника апарату НКРЕКП відповідних повноважень на припинення трудового договору, а відтак вважає, що наказ 170-к видано керівником апарату НКРЕКП у межах повноважень, на підставі та на виконання законів України «Про Національну комісію, що здійснює державне Регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» та «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення конституційних принципів у сферах енергетики та комунальних послуг» з метою оголошення Указу Президента України, та реалізацію факту припинення ОСОБА_1 повноважень як члена НКРЕКП, шляхом припинення трудових відносин між нею і Регулятором, у зв`язку із закінченням строку її повноважень і керівник апарату не припиняв її повноважень члена НКРЕКП, припинив з нею лише трудовий договір оскільки її повноваження були вже припинені відповідно до Указу Президента України від 30.06.2020 №258/2020.

Поза увагою суду зазначає представник відповідача залишився особливий порядок припинення повноважень членів НКРЕКП, який обумовлюється особливостями спеціального статусу Регулятора, які визначені у Законі про НКРЕКП та інших законодавчих актах, які безпосередньо регулюють діяльність Регулятора, зокрема, Закон про НКРЕ імперативно визначає, що Кабінет Міністрів України видає розпорядження про звільнення виключно у випадках дострокового припиненняповноважень членів РЕКП.

На думку представника відповідача, є також помилковими висновки суду про скасування п.3 наказу про проведення з позивачкою розрахунку у зв`язку з звільненням, представник відповідача,оскільки це положення наказу відповідає вимогам статті 83 КЗпП України.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції представники відповідача доводи апеляційної скарги, з підстав в ній викладених, підтримали та просили її задовольнити.

В порядку ст.360 ЦПК на апеляційну скаргу ОСОБА_1 подано відзив, який вона та її представник в судовому засіданні підтримали, вважаючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено з дотриманням вимог закону, тому просили апеляційну скаргу залишити без задоволення, а судове рішення - без змін.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленого по справі рішення, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Строк повноважень члена НКРЕКП становить 6 років, але повноваження члена НКРЕКП можуть бути достроково припинені в порядку, передбаченому цим Законом. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Указом Президента України №152/2018 від 29.05.2018 року ОСОБА_1 призначено на посаду члена НКРЕКП строком на 6 років, а саме до 29 травня 2024 року. Згідно п.1 та п.п. 1 Указу Президента України від 30.0.2020року № 252/2020 "Про затвердження схеми ротації членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" на виконання ЗУ " Про внесення змін до деяких законодавчих актів в України щодо забезпечення конституційних принципів у сферах енергетики та комунальних послуг" постановлено затвердити таку схему ротації членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг,які перебували на посаді станом на час набрання чинності ЗУ" Про внесення змін до деяких законодавчих актів в України щодо забезпечення конституційних принципів у сферах енергетики та комунальних послуг" - до 1 липня 2021 року ротація застосовується до члена Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг ОСОБА_1 .

01.07.2020 року керівникомапарату НКРЕКП ОСОБА_2 видано наказ №170-к «Про оголошення Указу Президента України №258/2020 від 30.06.2020 року «Про затвердження схеми ротації членів НКРЕКП», з формулюванням в другому пункті вважати ОСОБА_1 такою, що припинила повноваження члена НКРЕКП 01.07.2020 на підставі пп.1 п.1 зазначеного Указу Президента України №258/2020 від 30.06.2020 року. Пунктом 3 наказу, Управлінню з фінансово-економічних питань, бухгалтерського обліку та звітності, наказано виплатити ОСОБА_1 відповідні грошові компенсації.

03.07.2020 року,відповідач звернувся до Кабінету Міністрів України з проханням щодо затвердження звільнення ОСОБА_1 шляхом видання розпорядження. Листом від 08.07.2020 року за № 22925/0/2-20 Секретаріатом Кабінету Міністрів України відповідачу повернуто матеріали із проханням затвердження звільнення ОСОБА_1 , як такі, що не можуть бути реалізовані. Судом першої інстанції встановлено також, що Кабінет Міністрів України не видавав розпорядження про звільнення ОСОБА_1 з посади члена Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_1 суд першої інстанції виходив з того, що припинення її повноважень члена НКРЕКП відбулося з перевищенням повноважень керівника апарату НКРЕКП, оскільки припинення повноважень НКРЕКП за законом передбачено виключно в порядку прийняття відповідного розпорядження КМУ. Окрім цього, суд вважав , що в п. 1 Указу Президента України від 30.06.2020 №258/2020 «Про затвердження схеми ротації членів НКРЕКП» йдеться виключно про застосування до 1 липня 2020 року до члена НКРЕКП ОСОБА_1 ротації та не міститься інформації про її звільнення чи припинення її повноважень.

Суд також визнав безпідставним ототожнення відповідачем понять "ротація" та "звільнення/припинення повноважень".

Порушень прав позивачки п.1 наказу, який оскаржується судом не встановлено, оскільки в цій частині наказу йдеться лише про оголошення її Указу Президента України. В цій частині рішення суду першої інстанції не оскаржується, а відтак апеляційним судом відповідно до ст. 367 ЦПК і не переглядається.

Проте, апеляційний суд не може повністю погодитись з висновками суду в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , оскільки суд дійшов таких їх без належного з`ясування обставин, що мають значення для вирішення справи, що призвело до порушення матеріального права і з огляду на що рішення суду,в частині яка оскаржуться, підлягає скасуванню.

Пунктом 3 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення», Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення конституційних принципів у сферах енергетики та комунальних послуг» визначено, що особи, які перебувають на посадах членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, на день набрання чинності цим Законом, продовжують здійснювати свої повноваження протягом строку, що становить різницю між шістьма роками, та строком перебування на посаді до дня набрання чинності цим Законом, з урахуванням пункту 4 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону.

При цьому, пунктом 4 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону про внесення змін передбачено, що ротація членів НКРЕКП, які перебувають на посаді станом на день набрання чинності цим Законом, застосовується, зокрема, до одного члена Регулятора - до 1 липня 2020 року.

Норма Закону про внесення змін є нормою індивідуальної дії та поширюється на членів НКРЕКП, які перебували на посадах на день набрання чинності Законом про внесення змін, є перехідними, застосовуються одноразово, оскільки після їх реалізації (звільнення останнього члена НКРЕКП за схемою ротації) передбачена процедура поступового звільнення членів Регулятора через зазначення їх у різні дати.

Отже, норма Закону про внесення змін передбачає застосування процедури припинення повноважень члена НКРЕКП на відмінну від тієї, яка передбачена положеннями Закону про НКРЕКП, зокрема його статтею 8.

Так, статтею 8 Закону про НКРЕКП визначена процедура по достроковому припиненні повноважень члена НКРЕКП і частиною сьомою статті 8 Закону передбачено, що повноваження члена Регулятора припиняються достроково за рішенням Кабінету Міністрів України у разі:

1) призначення чи обрання на іншу посаду за його згодою;

2) встановлення факту порушення ним вимог законів, що регулюють діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг;

3) визнання його судом недієздатним або обмежено дієздатним, визнання його безвісно відсутнім і оголошення його померлим;

4) набрання законної сили обвинувальним вироком суду стосовно нього;

5) набрання законної сили рішенням суду про притягнення до відповідальності за корупційне правопорушення або правопорушення, пов`язане з корупцією;

6) припинення його громадянства України або виїзду на постійне проживання за межі України;

7) подання заяви про звільнення з посади за власним бажанням, зокрема в разі неможливості виконувати свої повноваження за станом здоров`я або у разі виходу на пенсію;

8) подання заяви про відставку у разі принципової незгоди з рішенням (рішеннями) Регулятора;

9) невідповідності вимогам частини другої статті 7 цього Закону;

10) смерті.

Повноваження члена Регулятора припиняються з дня видання розпорядження Кабінету Міністрів України про його звільнення.

Отже, Закон про НКРЕКП імперативно визначає, що Кабінет Міністрів України видає розпорядження про звільнення виключно у разі дострокового припинення повноважень членів ЖРЕКП.

Апеляційний суд приймає до уваги доводи відповідача стосовного того, що він (Регулятор) є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг та має за законом особливий статус, який полягає, зокрема, в особливостях його організації та порядку діяльності, в особливому порядку призначення та припинення повноважень його членів, встановленні умов оплати праці членів і працівників, а також в гарантіях незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом.

Апеляційним судом встановлено, що звільнення ОСОБА_1 з посади члена НКРЕКП проведено чітко у відповідності до Указу Президента України №258/2020 від 30.06.2020 року «Про затвердження схеми ротації членів НКРЕКП», реалізація якого передбачає обов`язкове припинення її повноважень та який для відповідача, на час видання наказу який оскаржується, був обов`язковим до виконання. Стосовно доводів позивачки щодо неправомірності застосування відповідачем в наказі про припинення її повноважень терміну «ротація», апеляційний суд погоджується з позицією відповідача, що відповідно до Директив Європейського парламенту та Ради 2009/ЄС " Про спільні правила внутрішнього ринку електроенергії та про скасування Директиви 2003/54/ЄС та 2009/73 ЄС «Про спільні правила внутрішнього ринку природного газу та про скасування Директив 2003/55/ЄС» від 13 липня 2009 року, серед зобов`язань держав-членів є гарантування, зокрема,відповідного режиму ротації для енергетичного Регулятора і "ротація", з урахуванням принципів часткового оновлення складу органів влади, є обмеженням строку повноважень,на яку особу було призначено, а не достроковим припиненням повноважень члена НКРЕКП.

Поняття "застосування ротації" визначено в абз.1 ч.9 ЗУ про НКРЕКП самостійною підставою для звільнення та рівнозначним поняттю " строк повноважень якого закінчився, а також повноваження якого достроково припинені у разі подання заяви про звільнення з посади за власним бажанням або про відставку, що виключає узгодження відповідачем питання з КМУ щодо обов`язкового видання розпорядження про дострокове припинення повноважень ОСОБА_1 .

Зазначеною нормою передбачено також,що член Регулятора, має право на компенсацію заробітної плати протягом шести місяців з дня закінчення строку його повноважень (звільнення) у розмірі середньої заробітної плати за останніх шість місяців, що передували місяцю закінчення строку повноважень, з огляду на що не вбачається підстав для визнання незаконним п.3 наказу НКРЕКП від 01.0.2020 щодо виплати ОСОБА_1 грошової компенсації при звільненні.

Згідно з пунктом 5 абзацу першого статті 41 Кодексу законів про працю припинення повноважень є додатковою підставою для розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу з окремими категоріями працівників за певних умов, крім підстав, передбачених статтею 40 цього Кодексу.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про державну службу» повноваження керівника державної служби здійснюють, зокрема, в інших державних органах або в разі прямого підпорядкування окремій особі, яка займає політичну посаду,керівник апарату (секретаріату), який, серед іншого,виконує функції роботодавця стосовно працівників державного органу, які не є державними службовцями.

Абзацом тринадцятим пункту 9 підпункту 9.2 Наказу НКРЕКП №17 від 06.06.218 року "Про розподіл функціональних обов`язків між Головою НКРЕКП,членами НКРЕКП та керівником апарату" чинного на час видання наказу№170-к від 01.07.2020 року,передбачено, що Керівник апарату організовує роботу НКРЕКП та забезпечує її діяльність, а саме виконує функції роботодавця стосовно працівників державного органу, які не є державними службовцями.

Таким чином, слід врахувати доводи відповідача про те, що видання керівником апарату НКРЕКП наказу №170-к від 01.07.2020 року, пунктом 2 якого на підставі підпункту 1 пункту 1 Указу Президента України від 30.06.2020 № 258/2020 «Про затвердження схеми ротації членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» було зазначено «вважати ОСОБА_1 , такою, що припинила повноваження члена Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг,видано в межах його повноважень з дотриманням вимог Закону про НКРЕКП та Закону про внесення змін та у відповідності до пункту 5 абзацу першого статті 41 КЗпП .

За таких обставин апеляційний суд не вбачає підстав для задоволення позову ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування пункту 2 наказу №170-к від 01.07.2020 року НКРЕКП «Про оголошення Указу Президента України №258/2020 від 30.06.2020 року «Про затвердження схеми ротації членів НКРЕКП» та про припинення її повноважень члена НКРЕКП з 01 липня 2020 року.

Рішення суду першої інстанції відповідає вимогам статті 263 ЦПК України є законним та обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно ст.376 ЦПК підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є,зокрема, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи,які суд першої інстанції визнав встановленими; недоведеність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Як убачається, подаючи апеляційну скаргу відповідачем НКРЕКП сплачено судовий збір в сумі 2 522,40 грн. (т.2 ас.180), який відповідно до ст.141 ЦПК підлягає стягненню на його користь з ОСОБА_1 .

За встановленого, апеляційний суд не вбачає підстав для задоволення клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Горобця О. про винесення окремої ухвали на адресу Головного управляння Держпраці у Київській області стосовно вчинення керівником НКРЕКП ОСОБА_2 кримінального правопорушення за ст.172 КК України (грубе порушення законодавства про працю).

Керуючись ст.ст. 367,368,374,376 ,381-384 ЦПК України, суд,

П О С Т А НО В И В :

Апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг задовольнити.

Рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 18 листопада 2020 року скасувати та ухвали нове судове рішення про відмову ОСОБА_1 в задоволені позову.

Стягнути з ОСОБА_1 (паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий 22.08.1995року Дарницьким РУ ГУ МВСУ в м. Києві, проживаючої в АДРЕСА_1 ) на користь Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг ( КРЕКП) (, адреса: 03057 м. Київ, вул. Смоленська,19) судові витрати в сумі 2 522,40 грн. (дві тисячі п`ятсот двадцять дві грн.40 коп.).

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття,касаційна скарга на постанову може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 24 травня 2021 року.

Суддя-доповідач

Судді: