Справа № 357/2041/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

24 травня 2021 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Ярмола О. Я. ,

при секретарі - Кривенко О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №5 м. Біла Церква за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні мережі» до ОСОБА_1 про стягнення коштів за не обліковану електроенергію, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої наслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, посилаючись на те, що здійснює розподіл електричної енергії за регульованим тарифом на території Київської області. Особовий рахунок на користування електричною енергією у квартирі АДРЕСА_1 відкрито на ім`я ОСОБА_1 . Всупереч ст.13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», відповідач не зверталася до позивача з приводу приєднання до умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії за вказаною адресою. Саме відповідач є споживачем електричної енергії за вказаною адресою, що підтверджується договором про користування електричною енергією №200011038 від 16.02.2011 р. та судовим наказом від 08.07.2019 року. Технічною перевіркою 30.10.2020 року за адресою АДРЕСА_2 працівниками енергопостачальника було виявлено порушення ПРРЕЕ: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, поза розрахунковим приладом обліку. За підсумками перевірки складено акт № К 042879. Відповідно до п.п. 20 п. 5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати без облікового користування електричної енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Протоколом засідання комісії по розгляду вищевказаного акту прийнято рішення про нарахування відповідачу суми вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення у розмірі 14530,38 грн. Однак, відповідач протягом встановленого строку вказану суму збитків не сплатив, а тому позивач просить суд стягнути з відповідача 14 781,37 грн. вартості безобліково використаної електроенергії та 3 % річних, відшкодувати судові витрати по справі.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду від 19.03.2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін.

У судове засідання представник позивача не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надав суду заяву, в якій просить розглядати справу за його відсутності.(а.с.40).

Відповідач до суду не з`явилася, про день і час розгляду справи була повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, а тому згідно ст. ст. 280, 281 ЦПК України, з урахуванням думки представника позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд даної справи.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення з наступних підстав.

Ч. 1 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу.

Згідно п. 3 ч. 1. ст. 57 цього Закону, електропостачальники мають право на своєчасне та в повному обсязі отримання коштів за продану електричну енергію та послуги з постачання електричної енергії відповідно до укладених договорів.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку.

Відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів» ст.1 п.22 у якій визначений термін споживач це фізична особа, яка придбає, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Обов`язки виникають із закону або договору.

Відповідно до п.4.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 року, розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на роздрібному ринку, між учасниками цього ринку здійснюються у грошовій формі відповідно до укладених договорів.

Згідно п.п. 8 п 5.5.5 ПРРЕЕ, споживача зобов`язано, зокрема,забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Так, судом встановлено, що Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» є суб`єктом господарювання, що здійснює підприємницьку діяльність з розподілення електричної енергії на території Київської області.

Згідно рішення загальних зборів акціонерів ПрАТ «Київобленерго» від 21.08.2020 року прийнято рішення щодо зміни найменування Товариства на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі».

03 вересня 2020 року було проведено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

З матеріалів справи вбачається, що особовий рахунок на користування електричною енергією у квартирі квартирі АДРЕСА_1 відкрито на ім`я ОСОБА_1 .

Всупереч ст.13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», відповідач не зверталася до позивача з приводу приєднання до умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії за вказаною адресою. Саме відповідач є споживачем електричної енергії за вказаною адресою, що підтверджується договором про користування електричною енергією №200011038 від 16.02.2011 р. та судовим наказом від 08.07.2019 року. (а.с.13-15,16).

Технічною перевіркою 30.10.2020 року, працівниками енергопостачальника було виявлено порушення правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), затверджених Постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018 року: п. 5.5.5 ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, поза розрахунковим приладом обліку. За підсумками перевірки складено акт № К 042879.

Відповідно до протоколу № 211 від 30.10.2020 року, засіданням комісії по розгляду акта №К 042879 від 30.10.2020 року, згідно п. 5.5.5 та п. 8.4 ПРРЕЕ, відповідачу нараховано суму вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення у розмірі 14 530,38 грн., що підтверджується матеріалами справи. (а.с.25,26).

Згідно п. 5.1.1 ПРРЕЕ, позивач має право, зокрема: складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики; на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.

Згідно пунктів 8.2.4-8.2.6 ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з огляду актів про порушення визначається обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

За ч.2 ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Вартість електричної енергії, не облікованої в наслідок порушення, визначається згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006 року за № 562 та згідно порядку визначеного главою 8.4 розділу ПРРЕЕ (п. 8.4.2 та п. 8.4.11), відповідно до яких відповідачу нарахована сума збитків та 3 % річних у розмірі 14 781,37 грн.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у своїй постанові №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» у п.2 розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам особи, а також шкода завдана майну особи, відшкодовуються в повному обсязі особою, яка її завдала.

Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на її відшкодування та відповідно до частини 2 зазначеної статті, збитки складаються з реальних збитків та упущеної вигоди. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку і знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

З огляду на вищезазначене відповідальність настає при існуванні складу правопорушення, що включає: протиправність поведінки, наявність шкоди, причинного зв`язку між ними та вини заподіювача шкоди.

За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оскільки зазначена вартість необлікованої електричної енергії відповідачем в добровільному порядку не відшкодована, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно із п. 1 ч.ч.1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на - відповідача.

Отже, з відповідача на користь позивача ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні мережі» підлягають відшкодуванню судові витрати у сумі 2270,00 гривень, понесення яких документально підтверджується наявним в матеріалах справи платіжним дорученням.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 11, 322, 525, 526,610,611,714 ЦК України, ст.ст. 2, 4, 19, 76, 81, 82, 133, 141, 265, 273, 280-281 ЦПК України, Законом України «Про ринок електричної енергії», суд, -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вартість безобліково використаної електроенергії з урахуванням інфляційних витрат та ш3 % річних у розмірі 14 781 грн.37 коп. (чотирнадцять тисяч сімсот вісімдесят одну гривню 37 копійок).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» судовий збір у сумі 2270 грн. 00 коп.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до Киїського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути скасоване Білоцерківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яку може бути подано до суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд -якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного тексту рішення.

Повний текст рішення суду виготовлено 24.05.2021 року.

СуддяО. Я. Ярмола