Провадження № 2-з/752/485/21
У Х В А Л А

Іменем України

26 травня 2021 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Слободянюк А.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні без повідомлення учасників справи заяву ОСОБА_1 , подану в її інтересах представником ОСОБА_2 , про забезпечення позову, поданої до подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Шевченко Інна Леонтіївна, ОСОБА_4 про визнання прав на спільне сумісне майно,-

в с т а н о в и в:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшла заява від заявника ОСОБА_1 про забезпечення позову, в якій просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на Ѕ частку квартири АДРЕСА_1 .

Необхідність забезпечення позову заявник обґрунтував тим, що невжиття заходів забезпечення позову може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення. Зокрема, позивач має намір звернутись до суду з позовом предметом якого буде визначення прав на спільне сумісне майно позивача, відповідача та третьої особи ОСОБА_4 на вказану частини квартири.

Так, заявник вказує, що 21.09.2020 року між нею та ОСОБА_5 було укладено договір позики. Крім того, цього ж дня - 21.09.2020 року, внаслідок шахрайських дій сторонніх осіб, нею також був укладений договір дарування № 1858, згідно якого ОСОБА_1 подарувала Ѕ частки квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_3 , з якою у родинних зв`язках ніколи не перебувала. Зазначає, що підписуючи власноруч договір дарування, не читаючи його та не розуміючи його змісту, вважала, що здійснює оформлення документів лише в частині безвідсоткової позики по договору дарування. Як стверджує заявник, після незаконного заволодіння її майном, ОСОБА_3 21.04.2021 року здійснила відчуження частки квартири на користь іншої особи - ОСОБА_4 шляхом укладення договору дарування № 1422. Оскільки відповідачем ОСОБА_3 вже здійснено відчуження спільного майна, є підстави вважати, що без згоди заявника воно може бути відчужено на користь третіх осіб, що у разі невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява ОСОБА_1 не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.151 ЦПК України, суд на прохання осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову. У заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтування його необхідності, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Згідно з ст.152 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно або грошові кошти, забороною вчиняти певні дії, встановленням обов`язку вчинити певні дії, забороною іншим особам здійснювати платежі або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання, зупиненням продажу описаного майна, зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку, передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 9 від 22.12.2006 р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд, при розгляді заяви про забезпечення позову, повинен з`ясувати характер спору, що виник між сторонами, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Судом встановлено, що між сторонами існує спір щодо визнання прав на спільне сумісне майно ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , зокрема на Ѕ частки квартири АДРЕСА_1 .

Забезпечення позову - це сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо існує ймовірність невиконання судового рішення у майбутньому або виникнення складнощів під час його виконання.

Тобто, вжиття заходів забезпечення позову є заходом забезпечення в майбутньому виконання судового рішення.

Під час вирішення питання щодо наявності підстав для забезпечення позову суд повинен врахувати обґрунтованість заявленого клопотання, пов`язаність заходів забезпечення позову з предметом позову, співмірність заходів забезпечення із заявленими вимогами, а також запобігти порушенню прав третіх осіб в зв`язку з вжиттям судом заходів забезпечення позову.

Предметом майбутнього позову, відповідно до заяви про забезпечення позову, у цій справі є позовні вимоги немайнового характеру про визнання прав на спільне сумісне майно. В разі задоволення позову рішення суду не підлягатиме примусовому виконанню, а тому такий захід забезпечення позову як накладення арешту на частину квартири не є співмірним із заявленими вимогами в цій справі.

Також, вказуючи про протиправне відчуження частини квартири іншій особі - ОСОБА_4 , заявником не надаються докази, що підтверджують стверджувані ним обставини.

Отже, за відсутності інформації про всіх власників квартири накладення арешту на Ѕ частини квартири може призвести до обмеження прав іншого співвласника на частку у майні, з приводу якої відсутній спір. У зв`язку з чим суд позбавлений можливості прийти до обґрунтованого висновку, щодо неможливості порушення прав третіх осіб у разі забезпечення позову та співмірності заходів забезпечення позову, які просить застосувати заявник, заявленим вимогам.

Враховуючи викладене, суд не вбачає законних підстав для задоволення заяви позивача про забезпечення позову.

Зважаючи на викладене, та керуючись ст.ст. 151, 152 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

у задоволенні заяви ОСОБА_1 , поданої в її інтересах представником ОСОБА_2 , про забезпечення позову, поданої до подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Шевченко Інна Леонтіївна, ОСОБА_4 про визнання прав на спільне сумісне майно - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, відповідно до вимог, встановлених ст. 353-356 ЦПК України.

Суддя А.В. Слободянюк