УХВАЛА

21 травня 2021 року м. Кропивницький

справа № 404/3050/20

провадження № 22-ц/4809/1006/21

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого (доповідача) Карпенка О.Л.,

суддів: Голованя А. М.,

Мурашка С. І.,

розглянувши матеріали апеляційної скаргиОСОБА_1 , від імені якої діє представник - адвокат Колесник Ганна Миколаївна на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20 квітня 2021 року, у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зменшення розміру аліментів,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20 квітня 2021 року клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Колесник Г. М. про витребування доказів задоволено частково:

витребувано від Центру обслуговування платників ДПІ у Дарницькому районі м. Києва копії довідок про суми виплачених доходів та утриманих податків з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_1 , за період з 2019 року по 2021 рік включно;

витребувано від Державної прикордонної служби України інформацію стосовно ОСОБА_2 , а саме: Чи виїжджав ОСОБА_2 за кордон протягом 2020-2021 років; у разі виїзду за кордон надати інформацію щодо країни/країн відвідування та період перебування в ній/них;

у задоволенні решти клопотань представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Колесник Г. М. відмовлено.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою ОСОБА_1 , від імені якої діє представник - адвокат Колесник Г. М., оскаржила її до суду апеляційної інстанції в частині відмови у задоволенні поданих клопотань, а також просила постановити ухвалу, якою поновити строки на подання клопотань про таке:

про поновлення строків на подання клопотання про приєднання доказів від 21 жовтня 2020 року;

про поновлення строків на подання клопотання про приєднання доказів від 03 березня 2021 року;

про поновлення строків на подання клопотання про приєднання доказів від 20 квітня 2021 року

та направити для продовження їх розгляду до суду першої інстанції

Доводи апеляційної скарги полягають у тому, що суд першої інстанції безпідставно відмовив у задоволенні клопотань про поновлення процесуальних строків на подання доказів, які мають істотне значення для встановлення обставин справи.

У пункті 8 частини другої статті 129 Конституції України визначено, що до основних засад судочинства належить забезпечення права на апеляційний перегляд справи.

Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції, кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог так, як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (§ 59 рішення ЄСПЛ у справі «De Geouffre de la Pradelle v. France» від 16 грудня 1992 року, заява № 12964/87).

У § 36 рішення у справі «Bellet v. France» від 04 грудня 1955 року, заява № 23805/94, ЄСПЛ зазначив, що «стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

При цьому складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. ЄСПЛ зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення ЄСПЛ у справі «Дія 97 проти України» від 21 жовтня 2010 року).

Відповідно до ч. 2 ст. 352 ЦПК України ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених ст. 353 ЦПК України.

Статтею 353 ЦПК України визначено вичерпний перелік ухвал, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , від імені якої діє представник - адвокат Колесник Ганна Миколаївна, зазначає, що ухвала суду першої інстанції підлягає оскарженню на підставі п. 10 ч. 1 ст. 353 ЦПК України.

Згідно з п. 10 ч. 1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо відмови поновити або продовжити пропущений процесуальний строк.

Суд першої інстанції в судому засіданні 20 квітня 2021 року розглянув клопотання ОСОБА_1 , від імені якої діє представник - адвокат Колесник Г. М. від 19 квітня 2021 року про:

витребування у Департаменту патрульної поліції, який знаходиться за адресою: 03048, м. Київ, вулиця Федора Ернста, 3 інформацію стосовно транспортного засобу (його марки, реєстраційного номера), яким керував ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_1 і відносно якого були відкриті виконавчі провадження за порушення ПДР №64061136 та 64061213. Витребувати у Головного сервісного центру МВС, який знаходиться за адресою: 04071, м. Київ, вул. Лук`янівська, 62 інформацію стосовно особи, на яку зареєстровано транспортний засіб, під час керування яким ОСОБА_2 порушив ПДР та були відкриті виконавчі провадження №64061136 та 64061213. В обґрунтування поданого клопотання зазначала, що стало відомо, що позивач придбав дорогий автомобіль, тому виникає питання, як особа, в якої значно погіршився фінансовий стан може дозволити собі купити дорогий автомобіль (клопотання від 20 квітня 2021 року, Т. 3, а. с. 243-250);

витребування з медичного центру «ДокторПРО» у м. Кропивницькому (адреса: м. Кропивницький, бульвар Студентський, 6/5) медичну справу (дані про стан здоров`я, історію хвороби, про мету запропонованих досліджень і лікувальних заходів, прогноз можливого розвитку захворювання) стосовно пацієнта ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування поданого клопотання зазначала, що одним з аргументів у позовній заяві позивачем зазначено те, що у нього погіршився стан здоров`я. Відповідач зазначає, що під час подружнього життя, позивач не хворів, за інформацією від третіх осіб, він почуває себе задовільно, нікому не скаржиться на стан здоров`я. Піддається сумніву інформація зазначена у висновку лікаря-гастроентеролога медичного центру «ДокторПРО» (клопотання від 20 квітня 2021 року, Т. 3, а.с. 229-231);

витребування з Центру обслуговування платників ДПІ у Дарницькому районі м. Києва, який знаходиться за адресою: 02068, м. Київ, вулиця Кошиця Олександра, буд.3, копії довідок про суми виплачених доходів та утриманих податків з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_1 , за період з 2019 -2021 р. Зазначала, що відповідач повідомила, що позивач здійснює підприємницьку діяльність та його дохід збільшився та він має додаткові надходження, які не відображені в зв`язності (клопотання від 20 квітня 2021 року, Т. 3, а. с. 233-240);

витребування від Державної прикордонної служби України, яка знаходиться за адресою: 01601, м. Київ, вулиця Володимирська, буд.26, інформацію стосовно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_1 , громадянина України, а саме: Чи виїжджав ОСОБА_2 за кордон протягом 2020-2021 років; у разі виїзду за кордон надати інформацію щодо країни/країн відвідування та період перебування в ній/них. Зазначала, що відповідач повідомила, що позивач часто здійснює подорожі за кордон з метою відпочинку (клопотання від 19 квітня 2021 року, Т. 3, а. с. 207-212);

витребування у ТОВ «Лекс Константа», що знаходиться за адресою: 03039, м. Київ, Голосіївський район, вул. Голосіївська, буд.13а, приміщення 576, інформацію щодо заробітної плати, премій та будь-яких додаткових нарахувань стосовно ОСОБА_2 в період з грудня 2017 року по 2021рік. Зазначала, що відповідачу було повідомлено третіми особами, що доходи позивача збільшилися за відповідний період (клопотаннявід 20 квітня 2021 року, Т. 3, а. с. 224-225);

виклик та допит в якості свідка, в разі наявності його згоди: ОСОБА_2 (клопотання від 19 квітня 2021 року, Т. 3, а. с. 215-216);

виклик та допит як свідка ОСОБА_3 (клопотання від 19 квітня 2021 року, Т. 3, а. с. 217-218);

виклик та допит як свідка ОСОБА_1 (клопотання від 19 квітня 2021 року, Т. 3, а. с. 219-220);

виклик та допит як свідка ОСОБА_4 (клопотання від 19 квітня 2021 року, Т. 3, а. с. 221-221).

Таким чином, клопотання адвоката Колесник Г. М., яка діє в інтересах ОСОБА_1 від 03 березня 2021 року та 21 жовтня 2020 про поновлення строків на подання клопотання про приєднання доказів суд першої інстанції 20 квітня 2021 року в судовому засіданні не розглядав і не ухвалював щодо них рішень.

Натомість суд першої інстанції задовольнив подані адвокатом Колесник Г. М., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , клопотання від 20 квітня 2021 року в частині витребування з Центру обслуговування платників ДПІ у Дарницькому районі м. Києва, довідок про суми виплачених доходів та утриманих податків з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_1 , за період з 2019 року по 2021 рік включно та від Державної прикордонної служби України, інформацію стосовно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_1 , громадянина України, а саме: Чи виїжджав ОСОБА_2 за кордон протягом 2020-2021 років; у разі виїзду за кордон надати інформацію щодо країни/країн відвідування та період перебування в ній/них, для долучення до матеріалів справи, а в задоволенні клопотань від 19 квітня 2021 року про виклик свідків судом першої інстанції відмовлено у зв`язку з їх необґрунтованістю, а не залишено без розгляду на підставі ч. 2 ст. 126 ЦПК України, як такі, що подані після закінчення процесуальних строків.

При цьому, суд першої інстанції визнав наведені представником відповідача причини пропуску відповідного строку поважними.

Отже, ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20 квітня 2021 року рішення щодо відмови у поновленні або продовженні пропущеного процесуального строку не приймалося, що виключає можливість оскарження вказаної ухвали на підставі п. 10 ч. 1 ст. 353 ЦПК України.

Також, оскаржувана ухвала про розгляд клопотання щодо витребовування доказівне входить до вичерпного переліку ухвал, визначених ч. 1 ст. 353 ЦПК України, які можуть бути оскаржені окремо від рішення суду.

Таким чином, оскарження вказаної ухвали ст. 353 ЦПК України не передбачено.

Згідно з ч. 2 ст. 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 29 травня 2019 року у справі № 219/10010/17 (провадження № 14-190цс19) зробила висновок, що встановлення у процесуальному законі переліку ухвал суду першої інстанції, що можуть бути оскаржені окремо від рішення суду стосовно суті спору, та відтермінування реалізації права на апеляційне оскарження з питань, які не перешкоджають подальшому провадженню у справі, до подання апеляційної скарги на рішення суду щодо суті спору є розумним обмеженням, що має на меті забезпечити розгляд справи впродовж розумного строку та запобігти зловживанням процесуальними правами, які можуть призводити до невиправданих зволікань під час такого розгляду. Тому означена мета є легітимною. Обмеження права на апеляційне оскарження окремо від рішення суду щодо суті спору ухвал, не вказаних у частині першій статті 353 ЦПК України, є передбачуваним, оскільки чітко регламентоване процесуальним законом. Звертаючись з апеляційною скаргою на ухвалу суду, що за законом не може бути окремо оскаржена в апеляційному порядку, учасник справи може спрогнозувати юридичні наслідки такого оскарження, визначені у пункті 4 частини п`ятої статті 357 ЦПК України.

Аналогічні правові висновки викладено у постанові Верховного Суду від 29 січня 2020 року у справі № 127/13362/13-ц (провадження 61-14123св19).

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 12 вересня 2018 року у справі № 752/1016/17 (провадження № 61-19138сво18) зроблено висновок, що «право на апеляційне оскарження учасники справи можуть реалізувати у порядку, визначеному процесуальним законом, не зловживаючи їхніми процесуальними правами у спосіб подання апеляційної скарги на ухвалу, що не може бути оскаржена до ухвалення рішення по суті спору й окремо від такого рішення».

Пунктом 4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України визначено, що апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Встановивши, що ухвала суду першої інстанції не входить до вичерпного переліку ухвал, що підлягають оскарженню окремо від рішення суду, в порядку п. 4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга ОСОБА_1 , від імені якої діє представник - адвокат Колесник Г. М. на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20 квітня 2021 року підлягає поверненню.

Керуючись ст. ст. 353, 357 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє представник - адвокат Колесник Ганна Миколаївна на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20 квітня 2021 року, у цивільній справі ЄУН 404/3050/20, за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зменшення розміру аліментів - повернути.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий О. Л. Карпенко

Судді А. М. Головань

С. І. Мурашко