Провадження № 22-ц/812/968/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2021 року м. Миколаїв

справа № 487/1174/20

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого Тищук Н. О.,

суддів Кушнірової Т. Б., Лівінського І. В.,

із секретарем Біляєвою В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу

акціонерного товариства «Державний ощадний банк України

на ухвалу Заводського районного суду м. Миколаєва, постановлену 27 січня 2021 року суддею Гаврасієнком В.О. в приміщенні цього ж суду, (дата складання повної ухвали не зазначена), у цивільній справі за позовом

акціонерного товариства «Державний ощадний банк України»

до ОСОБА_1

про стягнення кредитної заборгованості,

У С Т А Н О В И В:

У провадженні Заводського районного суду м. Миколаєва знаходиться цивільна справа за позовом АТ «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості.

Ухвалою суду від 27 січня 2021 року за клопотанням представника відповідача призначено судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Миколаївського відділення Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз. На вирішення експерта поставлено питання про те, чи виконаний підпис від імені ОСОБА_1 , що міститься в оригіналі його заяви про встановлення відновлювальної кредитної лінії від 9 березня 2016 року у графі «підпис клієнта» ОСОБА_1 , самим ОСОБА_1 , чи іншою особою. Витрати по проведенню експертизи покладено на ОСОБА_1 . Провадження у справі зупинено. У розпорядження експерта надано матеріали цивільної справи.

З апеляційною на ухвалу звернулось АТ «Державний ощадний банк України». Представник апелянта просила ухвалу скасувати та направити справу для розгляду до суду першої інстанції. Посилалась на те, що не визнавши факту підписання кредитного договору, відповідач визнав підписання заяви про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування, який містить у собі такі складові, як договір банківського рахунку, договір банківського вкладу та кредитний договір. З огляду на викладене, апелянт вважав, що обставини, які можуть бути встановлені висновком експерта, не спростовуватимуть факту укладання ОСОБА_1 кредитного договору. Крім цього, вказувала на призначення експертизи у судовому засіданні без участі сторін, без з`ясування думки позивача щодо експертної установи, якій можливо доручити проведення експертизи, переліку питань, які необхідно поставити на розгляд експерта та обсягу документів, які мають бути надані експерту для дослідження. Також вказала, що для проведення експертизи судом не були відібрані вільні зразки підпису відповідача, що є порушенням Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень.

Відповідач ОСОБА_1 правом подачі відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Заслухавши суддю-доповідача, представника позивача, дослідивши матеріали справи та перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з таких підстав.

Згідно частини 1 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до частини 5 статті 103 ЦПК України учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Статтею 104 ЦПК України встановлені вимоги до змісту ухвали про призначення експертизи, згідно яких в ухвалі про призначення експертизи суд зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

За змістом частин 1, 3 статті 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання.

Згідно «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 з наступними змінами, почеркознавча експертиза відноситься до категорії криміналістичних експертиз та, з урахуванням вимог статті 7 Закону України "Про судову експертизу", проводиться державними спеціалізованими установами, якою є Одеський НДІСЕ.

Оформлення матеріалів для проведення експертиз відбувається за правилами розділу ІІІ, згідно якого експертиза проводиться після подання органом (особою), який (яка) її призначив(ла) (залучив(ла) експерта), матеріалів, оформлених згідно з вимогами процесуального законодавства та цієї Інструкції (пункт 3.1).

До експертної установи (експерту) надаються: документ про призначення експертизи (залучення експерта), об`єкти, зразки для порівняльного дослідження та, за клопотанням експерта, - матеріали справи (протоколи оглядів з додатками, протоколи вилучення речових доказів тощо) (пункт 3.2).

У документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи (пункт 3.3)

Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки і призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, визначено, що для проведення досліджень орган, який призначив експертизу (залучив експерта), повинен надати експерту певну кількість вільних, умовно-вільних та експериментальних зразків почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Зазначені вище вимоги виконані судом не у повному обсязі.

Однак, недоліки, яких припустився суд першої інстанції при призначенні експертизи, можливо виправити без скасування судової ухвали.

З матеріалів справи вбачається, що 16 квітня 2021 року до суду надійшло клопотання судового експерта МВ ОНДІСЕ Осипчука А.В. про надання для виконання експертизи вільних зразків підпису ОСОБА_1 , за можливості на 14-18 аркушах, у 14-18 документах за 2014-2019 роки та вказівку на те, які саме вільні та умовно-вільні зразки підписів ОСОБА_1 можливо використовувати під час проведення порівняльного дослідження.

Суд своєю ухвалою від 26 квітня 2021 року поновив провадження у справі та для усунення вказаних недоліків, призначив її до судового розгляду на 9 годину 21 травня 2021 року.

Доводи апеляційної скарги про те, що обставини, які можуть бути встановлені висновком експерта, не спростовуватимуть факту укладання ОСОБА_1 кредитного договору, суд на даній стадії не оцінює, оскільки вважає їх передчасними.

Посилання апелянта на те, що суд першої інстанції призначив експертизу без участі представника банку, не заслухавши його думку відносно доцільності її призначення, переліку питань, які необхідно поставити на вирішення експерта та щодо визначення установи, якій слід доручити проведення експертизи, не заслуговують на увагу, оскільки в матеріалах справи наявна заява представника банку від 27 січня 2021 року про те, що вона заперечує проти призначення експертизи. За такого, апеляційний суд вважає, що представник банку чітко та зрозуміло висловив свою думку щодо проведення експертизи.

Отже, апеляційний суд не вбачає порушення судом першої інстанції прав позивача, які призвели б до необхідності скасування ухвали суду про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» залишити без задоволення.

Ухвалу Заводського районного суду м. Миколаєва від 27 січня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття, але за наявності підстав, передбачених статтею 389 ЦПК, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий Н.О.Тищук

Судді: В.В.Коломієць

І.В.Лівінський

---------------------------------

Повну постанову складено 20 травня 2021 року