Єдиний унікальний номер 448/614/21
Провадження № 2/448/425/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21.05.2021 року суддя Мостиського районного суду Львівської області Білоус Ю.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Шегинівської сільської ради Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Приватний нотаріус Мостиського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицький Роман Степанович, про визнання права власності на спадкове майно,

в с т а н о в и в:

Позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_2 звернулися до суду із позовною заявою до Шегинівської сільської ради Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Приватний нотаріус Мостиського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицький Роман Степанович, про визнання права власності на спадкове майно.

Розглянувши матеріали позовної заяви, вважаю, що така підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Вимоги до позовної заяви встановлені ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява має містити відомості: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язків досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, всупереч п.п. 6, 7 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачами в позовній заяві не зазначено відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, а також відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Подана позивачами ОСОБА_2 , та ОСОБА_2 , позовна заява є позовною заявою майнового характеру, оскільки містить вимогу про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування.

Крім цього, до позовної заяви додано посвідчення учасника бойових дій ОСОБА_2 серії НОМЕР_1 від 18.11.2015 року, згідно якого позивач ОСОБА_2 є учасником бойових дій, тому вважає, що звільнений від сплати судового збору згідно з Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VІ.

З цього приводу вважаю за необхідне зазначити наступне.

Аналіз ст.5 Закону України «Про судовий збір» дозволяє розмежувати звернення до суду. Зазвичай такі позовні вимоги витікають із застосування конкретної підстави звільнення від сплати судового збору, в залежності від суб`єкта звернення, а також, виходячи з характеру позовних вимог, з якими особа звертається до суду. Також Закон встановлює пільги для певної категорії позивачів, в залежності від характеру спору, за вирішенням якого має місце законодавчого акту, або з визначених Законом правовідносин, які є підставою для звернення до суду. Слід звернути увагу, що зазначені пільги осіб з відповідним статусом розповсюджуються на позовні вимоги, які витікають з цих конкретних випадків.

Так, згідно пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Вищевказане положення застосовується у справах, пов`язаних з порушенням прав осіб, що стосуються їх статусу саме як учасників бойових дій та Героїв України, однак зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів не вбачається, що вирішення спору стосується порушення прав позивача ОСОБА_2 , як учасника бойових дій, тому він не звільнений від сплати судового збору на підстав положень пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір». Даний висновок узгоджується з практикою Верховного Суду, висловленою в ухвалі від 18.01.2018 року у справі № 668/14982/14-ц (провадження № 61-1377ск18).

З огляду на наведене, вважаю, що у даному випадку відсутні підстави звільнення позивача ОСОБА_2 , від сплати судового збору, на який він покликається у позовній заяві.

Відповідно до частини другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Таким спеціальним законом є Закон України «Про судовий збір».

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування, ставка судового збору встановлюється в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше 908 грн.

Згідно п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», у разі об`єднання позовних вимог відповідно до статті 126ЦПК, а також у випадках подання позовної заяви одним чи кількома позивачами (співпозивачами) до одного або кількох відповідачів судовий збір обчислюється із загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно до заявлених кожним із них вимог окремим платіжним документом (частина шоста статті 6 Закону № 3674-VI). Закон не містить заборони й можливості сплати усієї суми судового збору одним із кількох позивачів у справі; визначальним у такому разі є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У випадку якщо один із позивачів звільнений від сплати судового збору, загальна сума збору зменшується пропорційно до заявлених ним вимог.

Позивачами ОСОБА_2 та ОСОБА_2 заявлено вимогу про визнання права власності по 1/2 частині житлового будинку за адресою: с.Тщенець Мостиського району Львівської області, що від загальної вартості будинку, яка складає 77 317 грн., становить по 38 658,50 грн.

Один відсоток від вартості майна, на яке претендують позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_2 складає по 386,59 грн. кожен. Однак зазначені суми є меншими від 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а відтак кожним з позивачів має бути сплачено судовий збір в розмірі 908 гривень.

Як слідує з положень п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» одним з позивачів може бути сплачена уся сума судового збору, однак в розмірі 1 816 грн.(908 грн.*2).

До позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору позивачем ОСОБА_2 в розмірі 908 грн.

Таким чином, позивачам необхідно доплатити судовий збір в сумі 908 грн. (1 816 грн. - 908 грн. = 908 грн.), про що до суду надати відповідний платіжний документ або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, Рекомендації R (81) 7 Комітету міністрів державам ? членам стосовно шляхів полегшення доступу до правосуддя від 14.05.1981 року та практика Європейського суду з прав людини (зокрема рішення від 19.06.2001 року «Креуз проти Польщі») не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Вищезазначені обставини позбавляють можливості суд вирішити питання про відкриття провадження у справі.

Згідно з вимогами ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог викладених у ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням позивачам строку на їх усунення.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260, ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Шегинівської сільської ради Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Приватний нотаріус Мостиського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицький Роман Степанович, про визнання права власності на спадкове майно, залишити без руху.

Надати позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позову без руху та роз`яснити, що у випадку виконання ними у встановлений строк відповідних вимог ухвали суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання, інакше заява вважається неподаною та повертається позивачам.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Ю.Б. Білоус