Провадження №: 2/755/558/21
УХВАЛА

про відкриття провадження

"11" січня 2021 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_4 , в інтересах якого діє ОСОБА_3 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_5 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ), третя особа - ОСОБА_6 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ), про визначення порядку користування квартирою, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 звернулась до Дніпровського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в інтересах якого діє ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , третя особа - ОСОБА_6 , про визначення порядку користування квартирою.

Згідно заявлених позовних вимог, позивач просить суд визначити порядок користування квартирою АДРЕСА_3 , за яким виділити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 кімнату площею 10,40 кв.м., відповідачам ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 кімнату 17,10 кв.м. та кімнату 12,4 кв.м. Місця загального користування: кухню, вбиральню, ванну кімнату, передпокій (коридор) та лоджію залишити у спільному користуванні.

Вимоги позову обґрунтовані тим, що позивач зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , разом зі своїм сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та донькою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка є дитиною-інвалідом з дитинства. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 03 червня 2008 року родина позивача приватизувала спірну квартиру. Квартира знаходиться в 9-ти поверховому будинку на 9-тому поверсі та складається з трьох кімнат житловою площею 39,9 кв.м. , у тому числі: 1-а кімната - 10,4 кв.м., 2-а кімната - 17,1 кв.м., 3-а кімната 12,4 кв.м., кухня площею 6,1 кв.м., передпокою

5,7 кв.м., квартира обладнана лоджією 4,90 кв.м. Загальна площа квартири 58,55 кв.м. При приватизації квартири склад родини був наступний: ОСОБА_5 (мати), ОСОБА_8 (батько), ОСОБА_9 (бабуся), ОСОБА_3 (брат), ОСОБА_4 (син брата позивача), ОСОБА_1 (позивач), ОСОБА_2 (син позивача). ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_9 , в 2018 році помер ОСОБА_8 . На даний час в спірній квартирі зареєстровані ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_7 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_10 . ОСОБА_6 , яка має 1/14 частку в праві власності в спірні квартирі мешкає за адресою: АДРЕСА_2 та в спірній квартирі не зареєстрована. Позивач зазначає, що разом з дітьми мешкає в найменшій кімнаті - 10,4 кв.м., та відповідач ОСОБА_11 , його сини ОСОБА_4 і ОСОБА_10 , дружина відповідача ОСОБА_14 та ОСОБА_5 займають дві кімнати розміром 17,1 кв.м. та

12,4 кв.м. з лоджією. Згідно Витягу з державного реєстру Речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на даний час власниками квартири є ОСОБА_1 (1/7 частка), ОСОБА_2 (1/7 частка), ОСОБА_3 (3/7 частка), ОСОБА_4 (1/7 частка),

ОСОБА_5 (1/14 частка), ОСОБА_6 (1/14 частка). У зв`язку з тим, що донька позивача особа з інвалідністю з дитинства та постійно потребує догляду за собою, має неупереджену поведінку, між позивачем та її братом виникли непорозуміння. Позивач зазначає, що відповідач

ОСОБА_3 погрожує позбавити її з дітьми житла, він та його дружина вчиняють відносно позивача психологічне насильство, брат не дозволяє користуватися кухнею, доступу до лоджії також немає. Згідно до часток у праві власності ОСОБА_3 та ОСОБА_4 мають 4/7 частки у праві спільної власності на які припадає 22,8 кв.м житлової площі, на позивачів припадає 11,4 кв.м. Кімната, яку займають позивачі, є меншою ніж їх частка у праві власності. Таким чином, на думку позивача є можливим виділення у її з сином користування кімнату 10,4 кв.м., відповідачу ОСОБА_3 з родиною та ОСОБА_5 - дві кімнати 17,1 кв.м. та 12,4 кв.м; коридор, кухню, вбиральню, ванну кімнату та лоджію залишити в спільному користуванні.

Вказану позовну заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва 02 грудня 2020 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків не більше ніж десять днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

06 січня 2021 року від позивача ОСОБА_1 надійшла до суду заява, до якої долучено позовну заяву в новій редакції (в якій уточнено суб`єктний склад учасників справи) та копії свідоцтв про смерть ОСОБА_9 та ОСОБА_8 .

Вивчивши зміст позовної заяви в новій редакції та додатків до неї, врахувавши, що позивачем виконані вимоги суду викладені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, приходжу до висновку про те, що позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства.

Суд враховує положення ч.ч. 1 - 4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та вважає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи і не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Обставини справи, що згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому приходжу до висновку про те, що справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

За таких обставин, враховуючи вимоги частин 1-4 ст. 274, ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 ЦПК України, якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Як убачається зі змісту позовної заяви в спірній квартирі проживає дружина відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_14 .

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне залучити до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_14 .

У відповідності до положень ч.3 ст.187 ЦПК України якщо при відкритті провадження у справі було вирішено питання про залучення третіх осіб, позивач не пізніше двох днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі повинен направити таким третім особам копії позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду до початку підготовчого засідання або до початку розгляду справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження.

Разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі п.3 чт. 136 ЦПК України.

За змістом статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір»).

В пункті 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Враховуючи що позивач має на утримані двох дітей, в тому числі дитину з інвалідністю з інвалідністю, її дохід у І та ІІ кварталах 2020 року становив 35387,60 грн, спір виник з житлових правовідносин, суд приходить до висновку про можливість задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 175, 177, 187, 261, 274-279, 352-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору.

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в інтересах якого діє ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , третя особа - ОСОБА_6 , про визначення порядку користування квартирою.

Залучити до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_14 (місце проживання:

АДРЕСА_1 ).

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

Роз`яснити відповідачам право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідачів, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно

з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідачі зобов`язані надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами

(ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідачі мають право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачами у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідачі викладають свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо позову або відзиву, в яких викласти свої аргументи і міркування та відповідні докази на підтримку або заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії даної ухвали. До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - шостою ст. 178 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Відповідачам та третій особі ОСОБА_6 направити копію позовної заяви з додатками.

Зобов`язати позивача не пізніше двох днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі направити третій особі - ОСОБА_14 копію позовної заяви з додатками, а докази такого направлення надати суду.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається (ч. 2 ст. 352 ЦПК України).

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п.4 ч. 5

ст. 357 ЦПК України).

Суддя: