20.05.2021 227/1112/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2021 року м. Добропілля

Добропільський міськрайонний суд Донецької області в складі:

головуючого судді Любчик В.М.,

за участю:

секретаря судового засідання Сафронової К.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Добропілля за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Косенко Сергій Валерійович, до виконавчого комітету Білозерської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Косенко Сергій Валерійович,звернувся до суду з позовом до виконавчого комітету Білозерської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Свої вимоги представник позивача обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 . Після його смерті залишилося спадкове майно у вигляді будинку за адресою: АДРЕСА_1 . За життя батько позивача заповіт не склав. Позивач є спадкоємцем першої черги за законом. Після смерті батька позивач звернувся до приватного нотаріуса Добропільського міського нотаріального округу Донецької області Молодняк Л.П. з письмовою заявою про прийняття спадщини та отримання свідоцтва про право на спадщину, однак йому було відмовлено у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для звернення із заявою про прийняття спадщини, рекомендовано звернутися до суду. Останній день спливу строку прийняття спадщини припав на 13 червня 2018 року, позивач звернувся до нотаріальної контори 21 червня 2018 року, тобто на 7 день після спливу строку прийняття спадщини. Причини пропуску строку для прийняття спадщини позивач вважає поважними, оскільки йому не було відомо про місцезнаходження оригіналів документів на будинок, у батька про це він ніколи не питав, хоч і доглядав його хворого до смерті. Після смерті батька позивач довго оговтувався від втрати рідної людини, а коли зрозумів, що необхідно звернутися до нотаріуса, не зміг вчасно знайти документи, які батько сховав від сторонніх, а за їх відсутності вважав, що нотаріус не має можливості видати свідоцтво про право на спадщину.

Враховуючи викладене та те, що позивач не мав наміру злісно ухилятись від прийняття спадщини і строк, який він пропустив не є занадто тривалим, просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці.

Позивач ОСОБА_1 та його адвокат Косенко С.В. у судове засідання не з`явились, представник позивача надав заяву про розгляд справи у його відсутність та у відсутність позивача.

Представник відповідача, виконавчого комітету Білозерської міської ради,у судове засідання не з`явився, звернувся до суду із заявою про розгляд справи у його відсутність, рішення просив ухвалити на розсуд суду.

З урахуванням ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 14 грудня 2017 року виконавчим комітетом Білозерської міської ради міста Добропілля Донецької області (а.с.7).

Після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно у вигляді будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою приватного нотаріуса Добропільського міського нотаріального округу Молодняк Л.П. від 22 червня 2018 року № 552/02-31 було відмовлено ОСОБА_1 в оформленні свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті його батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та рекомендовано звернутись до Добропільського міськрайонного суду Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.8).

З документів, наданих приватним нотаріусом Добропільського міського нотаріального округу Молодняк Л.П. встановлено, що до майна померлого ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкрита спадкова справа № 175/2018 (а.с.19-31).

Відповідно до статей 1216, 1217, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Як установлено судом, позивач пропустив строк звернення до нотаріуса із заявою в порядку визначеному законодавством України про прийняття спадщини тривалістю 7 днів, оскільки оговтувався після втрати рідної людини, та не зміг знайти оригінали документів на будинок, які батько ховав від сторонніх.

З огляду на викладене суд вважає, що пропущений позивачем строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, те, що Білозерська міська рада визнала позов, суд приходить до висновку, що позивач з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини після смерті його батька ОСОБА_2 , тому його вимоги є доведеними, обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 4, 12, 13, 81, 247, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

позов ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Косенко Сергій Валерійович, до виконавчого комітету Білозерської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцю міста Білозерське Донецької області, паспорт серії НОМЕР_2 виданий 13 грудня 2006 року Добропільським МРВ УМВС України в Донецькій області, РНОКПП НОМЕР_3 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці після набрання судовим рішенням законної сили.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Донецького апеляційного суду через Добропільський міськрайонний суд Донецької області. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя В.М. Любчик

20.05.2021