ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1616/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"05" травня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Мицик Ю.С.
при секретарі Пугач Д.С.
учасники справи не з`явилися,
розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - публічне акціонерне товариство "УкрСиббанк" про поділ майна подружжя,-
Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 17.10.2019 було відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання.
За останнім відомим місцем реєстрації відповідача направлялись ухвала про відкриття провадження та позовна заява з додатками, які повернулися з відміткою «за закінченням терміну зберігання», «інші причини».
Крім того, відповідач повідомлявся про розгляд справи шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі "Судова влада України".
У встановлений судом строк відзив відповідачем не подано.
11.11.2020 від представника АТ "УкрСиббанк" надійшли письмові пояснення, в яких третя особа просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.
11.11.2020 ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.
Позивач в судове засідання не з`явилася, надіслала заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримала та просила задовольнити.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення рекомендованої кореспонденції за зареєстрованим місцем проживання та шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі "Судова влада України" Клопотання про відкладення справи до суду не надходили.
Відзиву на позовну заяву від відповідача до суду не надходило.
Враховуючи вищевикладене та вимоги ст.ст. 279, 280 ЦПК України, суд вважав за можливе проводити заочний розгляд справи, у відсутності не з`явившихся учасників справи за наявними у справі матеріалами, з ухваленням по справі заочного рішення, про що не заперечувала позивач у заяві.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть учать у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши і дослідивши матеріали справи, оцінивши та проаналізувавши обставини справи, перевіривши їх доказами, суд дійшов до таких висновків.
Суд встановив, що 14.09.2020 між сторонами було укладено шлюб, який в подальшому було розірвано рішенням Дарницького районного суду м. Києва 22.08.2013 /а.с. 10-11/.
Від шлюбу сторони мають двох дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 /а.с. 9/.
Відповідач ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1 /а.с. 14/.
Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 24.07.2015 по справі № 753/10805/15-ц ОСОБА_2 було визнано безвісно відсутнім /а.с. 12-13/.

Рішення суду набрало законної сили.

Відповідно до вимог ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб у спосіб визначений законом або договором. У випадку, коли закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулась до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги, такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

При цьому відповідно до вимог ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд та має право користуватися правничою допомогою.

Положення ст.12 ЦПК України вказують, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається та кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

За змістом частини першої статті 46 ЦПК України цивільна процесуальна правоздатність це здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

За змістом частини першої статті 47 ЦПК України цивільна процесуальна дієздатність фізичної особи це здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Системний аналіз положень частини першої статті 46, частини першої статті 47, ЦПК України дає підстави для висновку про те, що цивільна процесуальна правоздатність та цивільна процесуальна дієздатність є взаємопов`язаними, обов`язковими та невід`ємними складовими елементами правового статусу фізичної особи, яка досягла повноліття, як сторони у цивільному процесі (зокрема відповідача у справі ОСОБА_2 ).

В аспекті положень статті 25 ЦК України основою цивільної процесуальної правоздатності та цивільної процесуальної дієздатності фізичної особи є її цивільна правоздатність, як така, що виникає у момент народження фізичної особи та припиняється у момент її смерті, здатність мати цивільні права та обов`язки.

Смерть фізичної особи є безумовною підставою для припинення її цивільної правоздатності, цивільної процесуальної правоздатності та цивільної процесуальної дієздатності.

Визнання судом у встановленому законом порядку фізичної особи безвісно відсутньою жодним чином як не свідчить про смерть такої особи, так і не виключає самої можливості смерті.

Зазначене зумовлює одночасну наявність двох припущень щодо двох взаємовиключних життєвих станів безвісно відсутньої фізичної особи (особа жива, особа померла).

Завідоме залучення, як сторони-відповідача у справі, фактично відсутньої фізичної особи щодо якої є не скасоване судове рішення про визнання її безвісно відсутньою, всупереч вимогам закону унеможливлює здійснення такою особою її процесуальних прав і виконання нею її процесуальних обов`язків, передбачених цивільним процесуальним законодавством.

З огляду на положення пункту першого статті 6 Європейської Конвенції з Прав Людини фізична відсутність у сторони зазначеної вище можливості принципово позбавляє суд змоги ухвалити обґрунтоване судове рішення, що не відповідає завданню цивільного судочинства в аспекті справедливого розгляду і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, а також суперечить одній з основних засад цивільного судочинства - принципу змагальності сторін.

За вказаних обставин, суд прийшов до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог позивача.

Судові витрати залишити за позивачем.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 4,5,12,13,81,213,263,29, 280, 293,294 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

в и р і ш и в:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - публічне акціонерне товариство "УкрСиббанк" про поділ майна подружжя - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Дарницький районний суд міста Києва.

Суддя: