Ухвала

19 травня 2021 року

м. Київ

справа № 181/598/19

провадження № 61-10997св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Крата В. І. (суддя-доповідач),

суддів: Антоненко Н. О., Дундар І. О., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М.,

учасники справи:

позивач - приватне сільськогосподарське підприємство «Мрія»,

відповідачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Межівська селищна рада Межівського району Дніпропетровської області,

третя особа - Межівська районна державна адміністрація Дніпропетровської області,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи клопотання приватного сільськогосподарського підприємства «Мрія» про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду та відзив Межівської селищної ради Межівського району Дніпропетровської області, який підписаний представником Гейнле Ольгою Миколаївною, на касаційну скаргу приватного сільськогосподарського підприємства «Мрія» на рішення Межівського районного суду Дніпропетровської області від 08 листопада 2019 року в складі судді: Юр`єва О. Ю., та постанову Дніпровського апеляційного суду від 24 червня 2020 року в складі колегії суддів: Пищиди М. М., Ткаченко І. Ю., Каратаєвої Л. О.,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Верховного Суду від 30 липня 2020 року відкрито касаційне провадження у справі та роз`яснено учасникам справи право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк до 28 серпня 2020 року.

15 вересня 2020 року Межівська селищна рада Межівського району Дніпропетровської області через представника Гейнле О. М. надала відзив на касаційну скаргу без клопотання про продовження строку на подачу відзиву.

Відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Згідно статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Оскільки відзив на касаційну скаргу подано до суду касаційної інстанції поза межами встановленого строку, протягом якого можуть бути подані відзиви на касаційну скаргу та без клопотання про продовження строку, то відзив залишається без розгляду.

У лютому 2021 року ПСП «Мрія» звернулося із клопотанням про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду. Клопотання мотивоване тим, що висновки Верховного Суду, зроблені у справі №181/599/19, суперечать висновкам Верховного Суду України, зробленим у справі №924/468/14 та у справі № 904/3558/18. У зв`язку із цим необхідно відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в постанові від 18 січня 2021 року у справі № 181/599/19 та передати справу № 181/598/19 на розгляд Великої Палати Верховного Суду. Крім того справа містить виключну правову проблему, яка полягає у формуванні судової практики застосування положень Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власниками земельних ділянок (паїв)» щодо правомірності виділення в натурі земельної ділянки власнику земельного паю за рахунок земель такого колективного сільськогосподарського підприємства членом якого власник паю не був.

Тлумачення змісту частини п`ятої статті 403 ЦПК України свідчить, що клопотання має містити обґрунтування необхідності про передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду. Аналіз змісту клопотання про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду та матеріалів справи свідчить про відсутність виключної правової проблеми у цій справі. Особою, яка звернулася із клопотаннями, не наведено у чому саме полягає виключна правова проблема, та яким чином передача справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду сприятиме розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики. Також не надано обґрунтування наявності різної правозастосовної практики у цій категорії спорів.

Виключна правова проблема як така має оцінюватися з урахуванням кількісного та якісного показників. Кількісний показник означає, що вона наявна не в одній конкретній справі, а у невизначеній кількості справ, які або вже існують, або можуть виникнути з врахуванням правового питання, щодо якого постає проблема невизначеності.

З точки зору якісного критерію про виключність правової проблеми можуть свідчити наступні обставини: з касаційної скарги вбачається, що судами були допущені істотні порушення норм процесуального права, які унеможливили розгляд справи з дотриманням вимог справедливого судового розгляду; судами була допущена явна й груба помилка у застосуванні норм процесуального права, в тому числі свавільне розпорядження повноваженнями, й перегляд справи Великою Палатою потрібен з метою унеможливлення її повторення у подальшій судовій діяльності; норми матеріального чи процесуального права були застосовані судами першої чи апеляційної інстанцій таким чином, що постає питання щодо дотримання принципу пропорційності, тобто забезпечення належного балансу між приватними та публічними інтересами; наявні колізії в нормах матеріального права, що викликає необхідність у застосуванні аналогії закону чи права, або постає питання щодо дотримання принципу верховенства права.

При цьому справа буде мати принципове значення, якщо йдеться про правове питання, яке потребує пояснення і зустрічається у невизначеній кількості справ у разі, якщо надана на нього відповідь піддається сумніву або якщо існують різні відмінні позиції і це питання ще не вирішувалося вищою судовою інстанцією, а також необхідне тлумачення щодо застосування нових законів. Разом з тим не є виключною правовою проблемою правове питання, відповідь на яке є настільки ясною і чіткою, що вона може бути знайдена без будь-яких проблем.

У клопотанні відсутнє обґрунтування кількісного та якісного показників, які б свідчить про наявність виключної проблеми та необхідність передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду. Тому у задоволенні клопотання про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду слід відмовити.

Керуючись статтями 127, 260, 402, 403, 404 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відзив Межівської селищної ради Межівського району Дніпропетровської області, який підписаний представником Гейнле Ольгою Миколаївною, на касаційну скаргу приватного сільськогосподарського підприємства «Мрія» залишити без розгляду.

У задоволенні клопотання приватного сільськогосподарського підприємства «Мрія» про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. І. Крат

Судді: Н. О. Антоненко

І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков

М. М. Русинчук