ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8743/21
провадження № 2-р/753/13/21
У Х В А Л А

"17" травня 2021 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі головуючого судді Гусак О.С., вивчивши заяву ОСОБА_1 , який діє від імені ОСОБА_2 , про роз`яснення рішення Дарницького районного суду м. Києва від 5 березня 2020 року у справі № 753/10236/14-ц, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебувала цивільна справа № 753/10236/14-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , товариства з обмеженою відповідальністю «Реал Естейт Торг», ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , державного реєстратора прав на нерухоме майно Управління державної реєстрації Голвного територіального управління юстиції у м. Києві Чуйко Ганни Георгіївни, Будзинської Світлани Володимирівни, Територіального сервісного центру 8047 регіонального сервісного центру МВС у м. Києві, за участі третіх осіб: управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання відчуження спільного сумісного майна недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння та за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про визнання боргу за зобов`язанням та стягнення коштів та судових витрат.

За результатами розгляду справи Дарницьким районним судом м. Києва 5 березня 2020 року ухвалено рішення, яким позов ОСОБА_3 задоволено частково.

Встановлено факт проживання однією сім`єю ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у період із 1 березня 2009 року по 16 грудня 2010 року.

Визнано спільною сумісною власністю ОСОБА_3 та ОСОБА_4 як подружжя та як чоловіка та жінки, які проживали однією сім`єю без реєстрації шлюбу в період із 1 березня 2009 року по 16 грудня 2010 року квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 55,9 кв. м, житловою - 26,1 кв. м.

Визнано недійсним відчуження ОСОБА_4 квартири АДРЕСА_1 , 20 серпня 2015 року на користь ТОВ «Букстопфрай», а саме: визнано частково недійсним протокол загальних зборів учасників (засновників) ТОВ «Букстопфрай» від 20 серпня 2015 року № 1, а саме в частині пункту 2 щодо внесення ОСОБА_4 для формування статутного капіталу товариства квартири АДРЕСА_1 . Визнано недійсним та скасовано акт приймання-передачі об`єкта нерухомого майна від 20 серпня 2015 року, укладений між ОСОБА_4 та ТОВ «Букстопфрай», щодо передачі квартири. Скасовано рішення від 30 вересня 2015 року № 24883665 про проведення державної реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_1 , за ТОВ «Букстопфрай» (податковий номер 39963813), прийняте державним реєстратором Чуйко Г.Г. Визнано недійсним та скасовано Свідоцтво про право власності на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 55,9 кв. м, із яких житлова - 26,1 кв. м, (індексний номер 44783262) від 30 вересня 2015 року, видане державним реєстратором Чуйко Г.Г. на ім`я ТОВ «Букстопфрай».

Витребувано з чужого, ОСОБА_2 незаконного володіння на користь ОСОБА_3 9/10 частини квартири.

Витребувано з чужого, ОСОБА_5 незаконного володіння на користь ОСОБА_3 1/10 частини квартири АДРЕСА_1 .

Скасовано рішення від 14 червня 2016 року № 30033936 про проведення державної реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_1 , за ОСОБА_5 на 1/10 частини та ОСОБА_2 на 9/10 частини, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Трубінською О.О.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_4 відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 7 жовтня 2020 року рішення Дарницького районного суду м. Києва від 5 березня 2020 було залишено без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 1 березня 2021 року рішення Дарницького районного суду міста Києва від 5 березня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 7 жовтня 2020 року залишено без змін.

У квітні 2021 року від представника ОСОБА_2 до суду надійшла заява про роз`яснення рішення суду від 5 березня 2020 року, в якій останній просить суд роз`яснити чи є ОСОБА_4 , як співвласник квартири АДРЕСА_1 за рішення Дарницького районного суду м. Києва від 5 березня 2020 року, також особою яка має право на витребування цієї квартири (частки квартири) від ОСОБА_2 та чи отримав ОСОБА_4 право бути стягувачем по відношенню до ОСОБА_2 на підставі цього рішення суду.

Вивчивши заяву, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Частиною 3 ст. 271 ЦПК України визначено, що суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Учасники справи у судове засідання не викликались, оскільки відповідно до вимог частини 3 ст.271 ЦПК України їх участь визнана необов`язковою при розгляді питання про роз`яснення судового рішення.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Виходячи з цієї норми закону, роз`яснення рішення суду це уточнення, більш чітке і зрозуміле викладення справжнього його змісту.

Роз`яснення рішення є засобом виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового рішення. Таким чином, суд роз`яснює суть судового рішення, якщо воно є незрозумілим для суб`єкта, якому надано право звернення за відповідним роз`ясненням. Між тим, необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання. Роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його тяжко виконати, оскільки має місце ймовірність неправильного його виконання чи невиконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Отже, роз`яснення рішення полягає у викладенні судом його змісту у більш доступній, чіткій та конкретизованій формі, при цьому забезпечуючи дотримання принципів «незмінності» змісту рішення та виключно в межах тих питань, які були предметом судового розгляду.

Проте, як вбачається з рішення по справі, воно є чіткім та зрозумілим, винесено в межах заявлених позовних вимог.

Питання, яке ставить заявник у своїй заяві, по суті не було предметом розгляду справи і впливає на зміст судового рішення, а роз`яснення рішення можливе виключно без зміни його суті.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що судове рішення є зрозумілим і таким, що не припускає різного тлумачення, судом не встановлено обставин, що утруднюють виконання судового рішення, рішення було прийнято судом в межах позовних вимог, в тому числі і в тій частині, яку просить роз`яснити заявник, та залишено без змін апеляційною та касаційною інстанцією. Судове рішення є цілком зрозумілим та роз`ясненню не підлягає, у зв`язку з чим в даному випадку відсутні достатні та необхідні правові підстави для задоволення заяви про роз`яснення судового рішення у справі № 753/10236/14-ц.

Керуючись статтями 247, 271 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 , який діє від імені ОСОБА_2 , про роз`яснення рішення Дарницького районного суду м. Києва від 5 березня 2020 року у справі № 753/10236/14-ц.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Гусак О.С.