Справа № 357/2131/21
У Х В А Л А

іменем України

"21" травня 2021 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Орєхов О. І. , розглянувши позовну заяву з додатками ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів отриманих від реалізації нерухомого майна, -

В С ТА Н О В И В :

В лютому 2021 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області поштовим відправленням надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів отриманих від реалізації нерухомого майна.

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана позовна заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду, як справа позовного провадження.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 лютого 2021 року головуючим суддею по справі було визначено суддю Орєхова О.І.

Ухвалою судді від 04 березня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та надано позивачу строк, протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали суду, для усунення недоліків поданої заяви, а саме: позивачу необхідно надати до суду позовну заяву в новій редакції в двох екземплярах, яка повинна містити: реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта позивача, відомості щодо наявності офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти у позивача та відповідача, підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; належним чином завірені копії доказів на підтвердження заявленої суми стягнення (ціни позову), доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, та також належним чином завірені копії документів (письмових доказів), які додані позивачем до позовної заяви; оригінал квитанції чи іншого платіжного документу про сплату судового збору в розмірі передбаченому чинним законодавством за позов майнового характеру (виходячи з 1 % від підтвердженої ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб) або надати документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

05 березня 2021 року зазначена ухвала судді була направлена для виконання поштовим відправленням з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу позивача зазначену в позовній заяві: АДРЕСА_1 .

З матеріалів справи вбачається, що поштове відправлення з ухвалою судді від 04 березня 2021 року про залишення позовної заяви без руху 14 квітня 2021 року повернулось до суду з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання».

15 квітня 2021 року позивачу, на адресу зазначену в позовній заяві, повторно було направлено ухвалу судді від 04 березня 2021 року для виконання поштовим відправленням з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Поштове відправлення з ухвалою судді від 04 березня 2021 року про залишення позовної заяви без руху направлене повторно, 17 травня 2021 року повернулось до суду з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання».

Згідно частини першої статті 44 ЦПК Україна, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Отже, з матеріалів справи вбачається, що поштове відправлення з ухвалою судді від 04 березня 2021 року про залишення позовної заяви без руху двічі повернулось до суду з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання». Іншої адреси місця свого проживання (перебування, знаходження) позивач суду не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Згідно п. 1, 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12 липня 2007 року).

В рішенні від 26 квітня 2007 року у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (п. 27).

Відповідно до загальних норм цивільно-процесуального Кодексу України права та обов`язки сторін є рівними і сторони спору мають право на справедливий суд та обов`язок сприяти суду у справедливому розгляді справи шляхом добросовісної поведінки та надання доказів.

Добросовісність учасників судового процессу, зокрема, полягає у тому, щоб при обізнаності з судовими процедурами, правами та обов`язками, правилами поведінки виконувати усі правила та приймати заходи до обізнаності про хід судового процесу при дотриманні судовими органами обов`язку проінформувати про такі процедури та процедурні рішення.

Такі висновки також виклав Верховний Суд в постанові від 31 січня 2019 року в справі №753/21967/15-ц.

Учасник справи зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (Рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі "Компанія "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А." проти Іспанії").

З огляду на вищевикладене, здійснивши аналіз норм чинного законодавства, можна зробити висновок, що особа, яка подала позовну заяву, наділена низкою процесуальних прав та обов`язків.

Сам лише факт не отримання скаржником кореспонденції, яку суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася в суд у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною не виконання ухвали суду, оскільки зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу.

Зазначаючи в позовній заяві свою поштову адресу позивач мав усвідомлювати, що на вказану адресу судом буде здійснюватися направлення поштової кореспонденції, та відповідно був зобов`язаний здійснити всі залежні від нього заходи з метою належного її отримання.

Відповідно до частин 1 та 3 статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Для реалізації права доступу до судових рішень, внесених до Реєстру, користувачу надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин.

Отже, позивач ОСОБА_1 мав можливість ознайомитись з процесуальними документами, прийнятими суддею під час вирішення питання про прийняття позовної заяви до розгляду, в Єдиному державному реєстрі судових рішень, який є відкритим для загального доступу.

Не реагування позивача ОСОБА_1 на необхідність отримання ухвали судді від 04 березня 2021 року у відділенні поштового зв`язку, не звернення за її отриманням в приміщенні суду та не усунення недоліків, зазначених в ухвалі судді свідчать про зловживання процесуальними правами та небажання заявника сприяти розгляду справи за його заявою.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України зазначено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, вважаю за необхідне визнати позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів отриманих від реалізації нерухомого майна неподаною та повернути її заявнику разом з доданими до неї документами.

Керуючись: ст.ст. 175-177, 185, 258-260, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів отриманих від реалізації нерухомого майна, - вважати неподаною та повернути заявнику разом з доданими до неї документами.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

СуддяО. І. Орєхов