Справа № 525/1284/20
Провадження №2/525/117/2021

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 травня 2021 року Великобагачанський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Прасол Я.В.,

секретар судового засдіання Хоменко М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в селищі Велика Багачка Полтавської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Миргородської районної державної адміністрації Полтавської області, Гоголівської селищної ради Миргородського району Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Головне управління Держгеокадастру у Полтавській області, про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування,

встановив:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Миргородської районної державної адміністрації Полтавської області, Гоголівської селищної ради Миргородського району Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Головне управління Держгеокадастру у Полтавській області, про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування.

Ухвалою суду від 20.10.2020 відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Великобагачанської РДА Полтавської області та Матяшівської сільської ради Великобагачанського району Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Головне упраління Держгеокадасту у Полтавській області, про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування та підготовче засідання призначено на 23.11.2020 та в подальшому відкладено на 11.12.2020.

Ухвалою суду від 11.12.2020 підготовче засідання у справі закрито, справу призначено до судового розгляду на 28.12.2020 та в подальшому відкладено на 26.01.2021, 17.02.2021, 19.03.2021, 19.04.2021, 11.05.2021, 24.05.2021.

Ухвалою Великобагачанського районного суду Полтавської області від 17.02.2021 залучено до участі у справі правонаступника відповідача Матяшівської сільської ради Великобагачанського району Полтавської області - Гоголівську селищну раду Миргородського району.

Ухвалою Великобагачанського районного суду Полтавської області від 19.03.2021 залучено до участі у справі правонаступника відповідача Великобагачанської районної державної адміністрації Полтавської області - Миргородську районну державну адміністрації Полтавської області.

У судові засідання 11.05.2021 та 24.05.2021 позивач та її представник, адвокат Сидоренко Ю.В. не з`явились, про місце, дату та час судового розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомили, з клопотаннями, зокрема, про відкладення розгляду справи не звертались (а.с.173, 174; 185, 186).

У судове засідання 24.05.2021 представники відповідачів та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору не з`явилися, про місце, дату та час проведення судового засідання повідомлені належним чином, з заявами про відкладення судового засідання до суду не зверталися.

Від відповідача Гоголівської селищної ради Миргородського району надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача (а.с.178).

Від відповідача Миргородської районної державної адміністрації надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача (а.с.187).

Оскільки учасники справи до суду не з`явилися, суд проводить судове засідання у справі та вирішує процесуальні питання у справі з урахуванням положень ч.2 ст.247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов слід залишити без розгляду за наступних підстав.

Судом встановлено, що у судові засідання 11.05.2021, 24.05.2021 позивач та її представник не з`явились, судом про розгляд справи повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили, з будь-якими клопотаннями, зокрема, про відкладення розгляду справи, в зв`язку з неможливістю прибуття до суду не звертались.

Таким чином, в силу ч. 3 ст. 131 ЦПК України, суд визнає, що позивач не з`явилась до суду повторно без поважних причин.

Згідно із ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальнимиправами не допускається.

Як зазначено в ст. 10 цього Кодексу, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Між тим, статтями 223, 257 ЦПК України врегульовано питання щодо наслідків неприбуття у судове засідання позивача.

Так, згідно із ч. 5 ст. 223, п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, чинний Цивільний процесуальний кодекс України імперативно встановлює, що у випадку повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

При цьому, закон жодним чином не пов`язує повторну неявку в судове засідання позивача з будь-якими об`єктивними факторами (поважними причинами) і не зобов`язує суд перевіряти причини повторної неявки та надавати їм відповідну оцінку з точки зору поважності.

Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Крім того, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 121 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч. 2 ст. 257 ЦПК України).

Враховуючи викладене, а також, зважаючи на розумні строки розгляду справ, суд вважає за доцільне залишити позов без розгляду, оскільки, позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 13, 247, 257 ЦПК України, суд, -

постановив:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Миргородської районної державної адміністрації Полтавської області, Гоголівської селищної ради Миргородського району Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Головне управління Держгеокадастру у Полтавській області, про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Полтавського апеляційного суду через Великобагачанський районний суд Полтавської області.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя Я.В.Прасол