Справа №295/940/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Про закриття провадження у справі в частині позовних вимог та

направлення справи за підсудністю

24.05.2021 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

Головуючого судді Чішман Л.М.,

за участю секретаря судового засідання Лайчук В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Шахрай Володимира Володимировича до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу, -

ВСТАНОВИВ:

07.04.2021 року до провадження судді Богунського районного суду м. Житомира Чішман Л.М. передано цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу.

В судове засідання 24.05.2021 року сторони не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Від представника позивача ОСОБА_4 надійшла заява про проведення розгляду справи без його участі.

Представник відповідача ОСОБА_3 просив розглянути справу без його участі.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

24.01.2020 року представник позивача адвокат Шахрай В.В. звернувся до суду з даним позовом.

Згідно повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян від 16.04.2021 року №1, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до статей 46, 47 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи. Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Відповідно до статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. У випадках, встановлених законом, охороняються інтереси зачатої, але ще не народженої дитини. У випадках, встановлених законом, здатність мати окремі цивільні права та обов`язки може пов`язуватися з досягненням фізичною особою відповідного віку. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Згідно ст. 55 ЦПК України в разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь за останнього.

Процесуальне правонаступництво можливе виключно в разі, коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

ЦПК України не містить норм, які б передбачали можливість здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16-ц (провадження № 61-33766сво18) зробила висновок, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому разі провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 чинного ЦПК України, пункт 1 частини першої статті 205 ЦПК України 2004 року).

Правило статті 205 ЦПК України 2004 року (статті 255 чинного ЦПК України) є імперативним. Тобто за наявності підстав, визначених пунктами 1-8 частини першої статті 255 ЦПК України (пунктами 1-7 статті 205 ЦПК України 2004 року), незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. На такі дії суду не впливає те, що у справі беруть участь відповідачі-спадкоємці, які на час розгляду справи мають цивільну процесуальну правосуб`єктність і не заявляли клопотання про закриття провадження у справі.

Оскільки, судом встановлено, що відповідач ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а з позовом до суду позивач звернувся 24.01.2020 року, наявні підстави вважати, що на момент відкриття провадження у справі відповідач не мав належної процесуальної правосуб`єктності.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі в частині пред`явлених позовних вимог до ОСОБА_2 .

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

З метою встановлення зареєстрованого місця проживання сторін, у відповідності до вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України судом здійснено запит до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи.

За відомостями відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Житомирській області місце проживання позивача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на території Житомирської області не зареєстроване.

За відомостями відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМ УДМС України в м. Києві та Київській області місце проживання відповідача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 31 ЦПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Виходячи з викладеного, оскільки зареєстроване місце проживання відповідача знаходиться в межах адміністративно-територіального району, на який поширюється юрисдикція Голосіївського районного суду м. Києва, з метою дотримання правил підсудності, суд вважає за необхідне направити матеріали цивільної справи для розгляду за підсудністю до зазначеного суду.

Керуючись ст.ст. 27, 28, 31, 32, 187, 255, 354 ЦПК України, суя, -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі №295/940/20 за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Шахрай Володимира Володимировича до ОСОБА_2 про стягнення боргу закрити.

Матеріали цивільної справи №295/940/20 за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Шахрай Володимира Володимировича до ОСОБА_3 про стягнення боргу направити за підсудністю до Голосіївського районного суду м. Києва.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.М. Чішман