328/1405/21
УХВАЛА

Іменем України

24 травня 2021 року м. Токмак

Суддя Токмацького районного суду Запорізької області Погрібна О.М., розглянувши позовну заяву Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії - Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки,

встановила:

20 травня 2021 року представник Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії - Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк» звернувся до Токмацького районного суду Запорізької області з позовною заявою до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки, в якій просить в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_2 за кредитним договором № 2024 перед Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» в особі філії - Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк» в розмірі 47153,55 грн., яка складається з: 20653,21 грн. - прострочена заборгованість за основним боргом; 9735,17 грн прострочена заборгованість за відсотками; 0,11 грн сума пені; 8705,89 грн - втрати від інфляції на суму простроченого кредиту; 4089,12 грн - втрати від інфляції на суму нарахованих та несплачених процентів; 2699,83 грн - 3 % річних на суму простроченого кредиту; 1270,22 грн - 3 % річних на суму нарахованих та несплачених процентів. Звернути стягнення на нерухоме майно, що є предметом іпотеки відповідно до іпотечного договору від 17 квітня 2007 року, укладеного між Відкритим акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» та ОСОБА_1 , а саме: земельної ділянки загальною площею 0,1017 га (кадастровий номер :01:0010094), з цільовим призначенням - для обслуговування житлового будинку та господарських будівель, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом продажу на прилюдних торгах в межах процедури виконавчого провадження, встановивши початкову ціну продажу предмета іпотеки на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності /незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій. Також просить стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії - Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк» судовий збір в розмірі 2270,00 грн.

Дослідивши позовну заяву з додатками, вважаю, що подана позовна заява не відповідає вимогам чинного законодавства, а тому згідно зі ст. 185 ЦПК України, її належить залишити без руху, виходячи з наступного.

Згідно з вимогами ч.1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно положень ч. 4, 5 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Враховуючи, вимоги процесуального законодавства позивач зобов`язаний подати усі докази по справі разом із позовною заявою. Процесуальним законодавством встановлено чіткі рамки подачі доказів до суду, після чого суд не вправі приймати подані докази, оскільки буде порушено вимоги принципу змагальності.

Аналогічна позиція вказана у постанові Верховного суду від 16.07.2020 по справі № 908/2828/19 (№ в ЄДРСР 90565972); від 18.06.2020 по справі № 909/965/16 (№ в ЄДРСР 89910851); від 07.05.2020 по справі № 922/3059/16 (№ в ЄДРСР 89318804); від 09.04.2020 по справі № 10/Б-743 (№ в ЄДРСР 88868235) відповідно до якої «Системний аналіз статей 80, 269 ГПК свідчить про те, що докази, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, повинні існувати на момент звернення до суду з відповідним позовом, і саме на позивача покладено обов`язок подання таких доказів одночасно з позовною заявою. Єдиний винятковий випадок, коли можливим є прийняття судом (у тому числі апеляційної інстанції) доказів з порушенням встановленого строку, це наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють своєчасне вчинення такої процесуальної дії, тягар доведення яких також покладений на учасника справи (у цьому випадку - позивача) (висновок викладений в постановах Верховного Суду від 03.04.2019 у справі № 913/317/18 та від 22.05.2019 у справі № 5011-15/10488-2012)».

Також у постанові ВС від 16.12.2020 по справі № 332/3299/13-ц (№ в ЄДРСР 93794835) вказано, що: «Відповідно до вимог статті 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Єдиний винятковий випадок, коли можливим є прийняття судом доказів з порушенням встановленого строку, це наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють своєчасне вчинення такої процесуальної дії, тягар доведення яких також покладений на учасника справи (у цьому випадку - позивача)».У постанові ВС від 12.01.2021 по справі № 753/9240/18 (№ в ЄДРСР 94151239) суд зазначив, що: «При цьому процесуальним обов`язком позивача є подання доказів разом з поданням позовної заяви (частина друга статті 83 ЦПК України), а в силу положень частини восьмої статті 83 ЦПК України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Однак, наявності таких об`єктивних обставин позивачем не наведено, а судом не встановлено».

Згідно з висновком ВС від 20.10.2020 по справі № 756/671/19 (№ в ЄДРСР 92335060), «Відповідно до частини восьмої статті 83 ЦПК України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Представник позивача в позовній заяві зазначає, що 01 березня 2017 року Токмацьким районним судом Запорізької області по справі № 328/4416/16-ц було винесено заочне рішення, відповідно до якого позовна заява Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії - Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості в сумі 57402,77 грн та судових витрат за кредитом №2024 від 17.04.2007 було задоволено повністю.

Враховуючи, що позивач звертається з позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості за кредитом ОСОБА_2 , позивачу слід надати інформацію про пред`явлення до примусового виконання виконавчих листів, виданих на виконання вказаного судового рішення, а також відомості з відповідного органу виконавчої служби щодо відкриття виконавчого провадження та відомості про його виконання.

Як вбачається з доданого до позову іпотечного договору, 17 квітня 2007 року між відкритим акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» в особі керуючого Філії Старобешівське відділення № 3314 ВАТ Федоренко К.Г. та ОСОБА_1 укладено договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Старобешівського районного нотаріального округу Донецької області Подольською І.М.

Відповідно до п. 2.4. Договору іпотеки строк виконання зобов`язання, забезпеченого іпотекою, згідно з Договором кредиту закінчується 16 квітня 2017 року.

Відповідно до п. 5.2 Договору іпотеки сторони домовились, що у разі порушення основного зобов`язання та /або умов іпотечного договору Іпотекодержатель надсилає боржнику та іпотекодавцю письмову вимогу про усунення порушення з вимогою про виконання порушеного у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі розпочати звернення стягнення на предмет іпотеки.

Аналогічні положення містяться в ст. 35 Закону України «Про іпотеку» (в ред., яка діяла на час укладення договору іпотеки), у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору.

Проте позивачем доказів того, що він надсилав боржнику та іпотекодавцю письмову вимогу, про усунення порушення з вимогою про виконання порушеного у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги, суду не надано. Позивачу слід надати докази надсилання боржнику та іпотекодавцю письмової вимоги зазначеної в п. 5.2. договору іпотеки.

Крім того, в п. 5.3. Договору іпотеки сторони домовились, що цим договором згідно зі ст. 36 Закону України «Про іпотеку» встановлено Застереження про задоволення вимог Іпотекодержателя (надалі - Застереження). До застереження застосовуються норми Закону України «Про іпотеку», що регулюють договір про задоволення вимог іпотекодержателя.

В п. 5.4. Договору іпотеки, сторони домовились, що відповідно до Застереження звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється шляхом позасудового врегулювання на підставі цього договору.

Відповідно до п. 5.5 Договору іпотеки звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється у безспірному порядку на підставі виконавчого напису нотаріуса.

Відповідно до п. 5.5 Договору іпотеки застереженням передбачено, що за умови виникнення в іпотекодержателя права звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до закону та умов цього договору відбувається перехід до Іпотекодержателя права власності на предмет іпотеки, а також виникає право іпотекодержателя на продаж предмету іпотеки в рахунок виконання договору кредиту у порядку, встановленому статтею 37, 38 Закону України «Про іпотеку».

Відповідно до п. 5.7 Договору іпотеки застереження, що зроблено в цьому договорі за умови виникнення в іпотекодержателя права звернення на предмет іпотеки відповідно до закону та умов цього договору, є правовою підставою для реєстрації права власності Іпотекодержателя на нерухоме майно, що є предметом іпотеки згідно зі ст. 37 Закону України «Про іпотеку».

В п. 5.4. Договору іпотеки, сторони домовились, що відповідно до Застереження звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється шляхом позасудового врегулювання на підставі цього договору.

Відповідно до п. 3.4.3. Договору іпотеки іпотекодержатель має право звернути стягнення на предмет іпотеки відповідно до договору іпотеки та чинного законодавства України у разі, коли в момент настання терміну виконання боржником зобов`язань, забезпечених іпотекою за цим договором, вони не будуть виконані.

Згідно зазначених умов договору іпотеки звернення стягненння на предмет іпотеки здійснюється у безспірному порядку на підставі виконавчого напису нотаріуса.

Також слід зазначити, що відповідно до п.1.2 вищезазначеного договору іпотеки від 17 квітня 2007 року, предметом іпотеки є земельна ділянка загальною площею 0,1107 га, розташована за адресою: АДРЕСА_1 (кадастровий номер :01:0010094). В той же час, як вбачається з позовних вимог, позивач просить звернути стягнення на нерухоме майно - земельну ділянку загальною площею 0,1017 га, (кадастровий номер :01:0010094), розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

Тому позивачу необхідно уточнити розмір земельної ділянки, на яку він, відповідно до позовних вимог, просить звернути стягнення.

Крім того, відповідно до п.1.2 вищезазначеного іпотечного договору від17 квітня 2007 року, предметом іпотеки є земельна ділянка загальною площею 0,1017 га (кадастровий номер :01:0010094), з цільовим призначенням - для обслуговування житлового будинку та господарських будівель, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 .

В тому ж пункті іпотечного договору вказано, що предмет іпотеки передається в іпотеку разом з розташованим на земельній ділянці житловим будинком, який є приватною власністю іпотекодавця.

Тому позивачу, з урахуванням того, що на спірній земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , розташований житловий будинок, який, разом із земельною ділянкою, господарсько-побутовими будівлями, наземними і підземними комунікаціями, багаторічними насадженнями відповідно до частини першої статті 381 ЦК України, становить окремий об`єкт нерухомого майна садибу, слід уточнити позовні вимоги щодо іншого об`єкт нерухомості - житлового будинку, який нерозривно пов`язаний із зазначеною земельною ділянкою та для обслуговування якого встановлено цільове призначення земельної ділянки.

Слід також зазначити, що з долученої позивачем до матеріалів позовної заявиінформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна від 11.05.2021 щодо об`єкту нерухомості, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 вбачається, що приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Верповською О.В. 12.12.2012 зареєстрований договір про відступлення прав вимоги за договором іпотеки, серія та номер 9437.

Вказаний договір про відступлення прав вимоги за договором іпотеки, серія та номер 9437 позивачем до позовної заяви не долучений, його місцезнаходження невідоме.

Враховуючи вищевикладене, позивачем не зазначено об`єктивних обставин, які унеможливлюють своєчасно надати суду наведені документи, вказані обставини не підтверджено належними та допустимими доказами.

Також позивачу на виконання вимог п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України потрібно зазначити відомості щодо вжиття заходів досудового врегулювання спору, оскільки положеннями ст. 26 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» передбачено позасудові способи звернення стягнення на предмет забезпечувального обтяження.

Крім того, в позовній заяві в якості третьої особи зазначена ОСОБА_2 .

Відповідно до ст. 52, 53 ЦПК України треті особи є такі, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача.

В позовній заяві не зазначено на стороні позивача чи відповідача виступає зазначена третя особа, чи заявляє вона самостійні вимоги щодо предмета спору чи не заявляє.

Відповідно до п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

В позовній заяві позивачем не зазначено, щодо заходів досудового врегулювання спору, хоча договором іпотеки такі заходи передбачені.

Позивачем не надано доказів того, які перешкоди виникли для досудового врегулювання спору, адже в договорі іпотеки сторони домовились, що звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється шляхом позасудового врегулювання на підставі договору іпотеки.

Позивачу на виконання вимог п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України потрібно зазначити відомості щодо вжиття заходів досудового врегулювання спору, оскільки положеннями ст. 26 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» передбачено позасудові способи звернення стягнення на предмет забезпечувального обтяження.

Крім того, позивачем в якості додатку до позову зазначена копія заочного рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 01.03.2017, однак вказана копія рішення у жодному з примірників, доданих до позову, відсутня, що підтверджується актом, складеним представниками апарату Токмацького районного суду Запорізьької області від 20.05.2021.

Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

В позовній заяві представником позивача зазначено, що оригінал кредитного договору № 2024 від 17.04.2007 та іпотечний договір від 17.04.2007, передано для централізованого зберігання до центрального апарату АТ «Ощадбанк» м. Київ, проте щодо інших документів доданих до позовної заяви відомостей не зазначено.

Крім того, всупереч п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві відсутнє підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

З огляду на те, що вказані обставини мають значення для правильного вирішення спору, суд приходить до висновку, що позовну заяву Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки, необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

Відповідно до ч.1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 185, 258-261 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

постановила:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії - Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки - залишити без руху.

Надати позивачу для усунення зазначених недоліків п`ятиденний строк з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху шляхом оформлення позовної заяви відповідно до вимог ст.175 ЦПК України.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення зазначених недоліків у встановлений строк, заява вважатиметься неподаною і буде їй повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала остаточна, оскарженню не підлягає.

Суддя: