ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 травня 2021 року м. Київ

справа № 753/12162/18

провадження № 22-ц/824/6358/2021

Київський Апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого - Іванової І.В.

суддів - Пікуль А.А., Невідомої Т.О.

при секретарі - Ярмак О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 11 лютого 2021 року у складі судді Коренюк А.М., про залишення позову без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про вселення,

встановив:

У липні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якому просив вселити його до належної йому на праві власності квартири АДРЕСА_1 .

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 11 лютого 2021 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі позивач просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, посилаючись на порушення норм процесуального права, та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги апелянт посилається на те, що він двічі у двох різних заявах просив суд розглядати його позовну заяву без його участі на підставі доказів, наявних в матеріалах справи.

ОСОБА_1 вважає, що оскаржувана ухвала є не тільки незаконною з підстав порушення районним судом процесуального права під час її постановлення, а і такою, що суперечить принципам розумності строку розгляду справи в суді першої інстанції.

Отже, на підставі зазначеного, апелянт також просив постановити окрему ухвалу у відношенні головуючого судді районного суду за недотримання нею передбачених ЦПК строків розгляду даної справи.

Від представника відповідачів ОСОБА_5 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він зазначає, що явка сторін у судові засідання визнавалась обов`язковою, а тому вважає оскаржувану ухвалу законною і обґрунтованою.

Учасники справи належним чином повідомлені про час розгляду справи до суду не з`явилися, представник відповідачів надав заяву про те, що сторона відповідачів не заперечуватиме проти проведення судового засідання у їх відсутність, у разі задіяності представника в інших судових процесах, що відповідно до ст.372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, відповідно до вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України - в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач, який належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, повторно (втретє поспіль) не з'явився до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, його нез'явлення перешкоджає розгляду такої справи.

Проте такі висновки суду першої інстанції не відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Встановлено, що ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 20 липня 2018 року відкрито провадження по справі за вищевказаним позовом, справа призначена до розгляду в підготовчому судовому засіданні 05.02.2019 року (а.с.38).

04 лютого 2019 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про розгляд справи за відсутності сторони позивача, просив позов задовольнити (а.с.45).

05 лютого 2019 року за розглядом клопотання відповідача про зупинення провадження у справі, ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва провадження у даній справі було зупинено до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку адміністративного провадження.

22 квітня 2020 року до суду надійшла заява від позивача ОСОБА_1 про відновлення провадження у справі та розгляд справи за відсутності сторони позивача (а.с.92).

17 листопада 2020 року ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва про проведення підготовчого засідання, закінчено підготовчі дії, справу призначено до розгляду по суті в судовому засіданні 13 січня 2021 року (а.с.146).

13 січня 2021 року учасники справи не з`явились в судове засідання, наступне засідання було призначено 11 лютого 2021 року.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 11 лютого 2021 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду у зв`язку з неявкою позивача в судові засідання 17.11.2020 року, 13.01.2021 року та 11.02.2021 року, повідомленого належним чином без поважних причин.

Однак з таким висновком суду погодитись не можна з наступних підстав.

Так, у матеріалах справи наявне клопотання позивача ОСОБА_1 про розгляд справи за його відсутності (а.с. а.с. 45, 92).

За змістом ст. 197 ЦПК України, метою підготовчого засідання є роз`яснення учасникам справи, в разі необхідності, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; з`ясування, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, вирішення питання про витребування додаткових доказів та визначення строків їх подання, а також здійснення інших дій, необхідних для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Таким чином, закриваючи підготовче засідання у справі та призначаючи справу до розгляду по суті, суд вважав докази у матеріалах справи достатніми для прийняття рішення по суті.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Таким чином, посилання суду першої інстанції на відсутність зави про розгляд справи за відсутності позивача не відповідає матеріалам справи.

Доводи представника відповідачів ОСОБА_5 у відзиві на апеляційну скаргу, що явка позивача в судові засідання визнавалась обов`язковою не заслуговують на увагу, оскільки у справі відсутнє відповідне процесуальне рішення, що відсутність позивача перешкоджає розгляду справи, тому його участь визнана судом обов`язковою для дачі особистих пояснень.

Зважаючи на заяву позивача в матеріалах справи про розгляд справи за його відсутності та можливість суду першої інстанції прийняти рішення на підставі визначеного самим судом обсягу доказів у матеріалах справи, колегія суддів вважає висновок суду про залишення позову без розгляду таким, що не відповідає обставинам справи та не узгоджується з нормами процесуального закону.

Відповідно до ст.379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З викладених вище підстав колегія суддів приходить до висновку, що оскаржувана ухвала підлягає до скасування у зв`язку із порушенням норм процесуального права, яке призвело до постановлення помилкової ухвали, а справа направляється для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Крім того, колегія суддів не вбачає підстав для розгляду прохання позивача ОСОБА_1 у апеляційній скарзі про постановлення окремої ухвалу у відношенні головуючого судді районного суду за недотримання нею передбачених ЦПК строків розгляду даної справи.

Так, згідно з положеннями частин першої, десятої статті 262 ЦПК України суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу. Суд вищої інстанції може постановити окрему ухвалу в разі допущення судом нижчої інстанції порушення норм матеріального або процесуального права, незалежно від того, чи є такі порушення підставою для скасування або зміни судового рішення.

Таким чином, окрему ухвалу може бути постановлено відповідним судом при закінченні ним розгляду справи в разі допущення судом нижчої інстанції порушення норм матеріального або процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів не може вирішувати питання щодо постановлення окремої ухвали у цій справі, оскільки розгляд даної справи не закінчений.

Керуючись ст.ст. 374, 379, 381 ЦПК України, Київський Апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 11 лютого 2021 року про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про вселення, скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді :