Справа № 442/370/21
Провадження № 2/442/418/2021
УХВАЛА

п р о з а л и ш е н н я п о з о в н о ї з а я в и б е з р у х у

"20" січня 2021 р. Суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Грицай М.М., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення частки померлого в праві спільної сумісної власності та визнання права власності на спадкове майно, -

в с т а н о в и л а :

Позивачі звернулися до суду з позовом доОСОБА_3 про визначення частки померлого в праві спільної сумісної власності та визнання права власності на спадкове майно.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Порядок звернення до суду урегульований Цивільним процесуальним кодексом України.

Подання заяви має відбуватись з дотриманням вимог, передбачених статтею 175 ЦПК України.

Наслідком недотримання зазначених умов є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо цей недолік не буде усунуто у строк, установлений судом, визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 185 ЦПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Як вбачається з поданої заяви, позивачами не сплачено судовий збір, одночасно подано клопотання про відстрочення сплати судового збору на підставі ч.1 ст.136 ЦПК України.

Згідно з частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «KNIAT v. POLAND» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «JEDAMSKI and JEDAMSKA v. POLAND» від 26 липня 2005 року, пункти 63, 64).

Враховуючи те, що позивачами не надано доказів, які підтверджують їх майновий стан та відсутність можливості сплатити судовий збір, клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Отже, позивачам необхідно сплатити судовий збір у порядку та розмірі, визначених Законом України «Про судовий збір».

Відповідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою справляється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У зв`язку з тим, що позивачами не зазначено ціни позову, не надано доказів про вартість майна, щодо якого виник спір, визначити розмір судового збору, який необхідно сплатити при подачі позовної заяви, не є можливим.

Враховуючи вищенаведене, дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачам строк для усунення недоліків, а саме, надати докази про вартість спірного майна, зазначивши ціну позову, що у свою чергу, дасть змогу визначити розмір судового збору, який необхідно сплатити при подачі позовної заяви, а також - сплатити судовий збір.

Керуючись ст. ст. 175, 185 ЦПК України, суддя,-

у х в а л и л а :

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення частки померлого в праві спільної сумісної власності та визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху.

Повідомити позивачів про необхідність виправити зазначені недоліки заяви в строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачам, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Грицай М.М.