Справа № 369/9240/15-ц
Провадження №6/369/15/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.05.2021 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Дубас Т.В., за участю секретаря судового засідання Мазурик Д.С., розглянувши матеріали клопотання відповідача ОСОБА_1 про поворот виконання рішення суду у справі №369/9240/15-ц за позовом ОСОБА_2 що діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , Центру з надання адміністративних послуг, Гореницької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області про визнання недійсним свідоцтва про право власності, визнання недійсним рішення виконавчого комітету сільської ради, скасування рішення про державну реєстрацію, зобов`язання вчинити дії, визнання майна спільним майном подружжя, визнання права власності та стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 що діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , Центру з надання адміністративних послуг, Гореницької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області про визнання недійсним свідоцтва про право власності, визнання недійсним рішення виконавчого комітету сільської ради, скасування рішення про державну реєстрацію, зобов`язання вчинити дії, визнання майна спільним майном подружжя, визнання права власності та стягнення коштів.

У червні 2019 року відповідач звернувся до суду з заявою про поворот виконання рішення суду, яка обґрунтована тим, що на час розгляду справи в суді першої інстанції право власності на домоволодіння було зареєстровано за ОСОБА_1 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за номером запису 11433794 на підставі дублікату свідоцтва про право власності від 07.05.2012 року, виданого Гореницькою сільською радою Києво- Святошинського районного суду Київської області. Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.12.2017 у задоволенні позовних вимог відмовлено у повному обсязі.

Постановою Апеляційного суд Київської області від 08.05.2018 рішення Києво- Святошинського районного суду Київської області від 20.12.2017 скасовано та ухвалене нове рішення про часткове задоволення позовних вимог. Визнано недійсним рішення виконкому Гореницької сільської ради від 29.03.2012 № 5/8 про визнання права власності на житловий будинок та скасовано свідоцтво про право власності від 07.05.2012 року виданого на ім`я ОСОБА_1 на домоволодіння. Скасовано рішення про державну реєстрацію права власності реєстраційний номер 36594849 від 20.06.2012 року за ОСОБА_1 на домоволодіння. Визнано домоволодіння спільним майном подружжя набутого у період шлюбу ОСОБА_2 та ОСОБА_5 . Визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину домоволодіння, як на майно набуте у період шлюбу. Визнано за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за законом на 1/8 частину домоволодіння. Визнано за ОСОБА_3 право власності в порядку спадкування за законом на 3/4 частину домоволодіння. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

На підставі постанови Апеляційного суду Київської області від. 08.05.2018 ОСОБА_6 , державним реєстратором Комунального підприємства «Центр державної реєстрації Вишневської міської ради Києво-Святошинського району Київської області», 01.06.2018 за номером 26478409 за ОСОБА_2 зареєстровано право власності 5/8 домоволодіння, а за номером 26478442 право власності на 1/4 домоволодіння зареєстровано за ОСОБА_3 . Запис про реєстрацію права власності на домоволодіння за ОСОБА_1 скасовано. Таким чином відбулося виконання рішення суду. Зазначена інформація підтверджується інформаційною довідкою №168906450 від 02.06. 2019 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна.

Постановою Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 05.12.2018 скасовано постанову Апеляційного суду Київської області від 08.05.2018 і справу повернуто до Київського апеляційного суду для повторного розгляду апеляційної скарги ОСОБА_2 на рішення суду першої інстанції. Таким чином було скасовано право власності позивачів на домоволодіння.

Верховний Суд не вирішив питання про поворот виконання постанови Апеляційного суду Київської області від 08.05.2018.

Постановою Київського апеляційного суду від 23.05.2019 апеляційна скарга ОСОБА_2 задоволена частково. Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 грудня 2017 року в частині відмови у задоволенні позовних вимог про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суми понесених витрат на придбання будівельних матеріалів скасовано та ухвалено в цій частині нове.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 компенсацію вартості 1/2 частини понесених витрат на придбання будівельних матеріалів у розмірі 33936,64 грн.

В решті рішення суду залишено без змін.

З огляду на викладене вбачається, що за наслідками розгляду справи в суді першої та апеляційної інстанцій за ОСОБА_1 зберігається право власності на домоволодіння, реєстрація якого має бути поновлена в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Тому на підставі вищевказаного заявник просив суд заяву про поворот виконання рішення суду задовольнити у повному обсязі.

У судове засідання, сторони не з`явилися. Про день, час та місце слухання справи повідомлені належним чином. Причини неявки суду не відомі.

У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи в суді першої інстанції право власності на домоволодіння було зареєстровано за ОСОБА_1 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за номером запису 11433794 на підставі дублікату свідоцтва про право власності від 07.05.2012 року, виданого Гореницькою сільською радою Києво- Святошинського районного суду Київської області. Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.12.2017 у задоволенні позовних вимог відмовлено у повному обсязі.

Постановою Апеляційного суд Київської області від 08.05.2018 рішення Києво- Святошинського районного суду Київської області від 20.12.2017 скасовано та ухвалене нове рішення про часткове задоволення позовних вимог. Визнано недійсним рішення виконкому Гореницької сільської ради від 29.03.2012 № 5/8 про визнання права власності на житловий будинок та скасовано свідоцтво про право власності від 07.05.2012 року виданого на ім`я ОСОБА_1 на домоволодіння. Скасовано рішення про державну реєстрацію права власності реєстраційний номер 36594849 від 20.06.2012 року за ОСОБА_1 на домоволодіння. Визнано домоволодіння спільним майном подружжя набутого у період шлюбу ОСОБА_2 та ОСОБА_5 . Визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину домоволодіння, як на майно набуте у період шлюбу. Визнано за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за законом на 1/8 частину домоволодіння. Визнано за ОСОБА_3 право власності в порядку спадкування за законом на 3/4 частину домоволодіння. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

На підставі постанови Апеляційного суду Київської області від. 08.05.2018 ОСОБА_6 , державним реєстратором Комунального підприємства «Центр державної реєстрації Вишневської міської ради Києво-Святошинського району Київської області», 01.06.2018 за номером 26478409 за ОСОБА_2 зареєстровано право власності 5/8 домоволодіння, а за номером 26478442 право власності на 1/4 домоволодіння зареєстровано за ОСОБА_3 . Запис про реєстрацію права власності на домоволодіння за ОСОБА_1 скасовано. Таким чином відбулося виконання рішення суду. Зазначена інформація підтверджується інформаційною довідкою №168906450 від 02.06. 2019 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна.

Згідно із ч. 5 ст.124 Конституції Українисудові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України. У п. 9 ч. 3 ст.129 Конституції Українидо основних засад судочинства віднесено обов`язковість рішень суду.

Зазначене конституційне положення відображено і у ст.18 ЦПК України, згідно з якою судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Відповідно до ч. 2 ст. 444 ЦПК України, якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо під час нового розгляду справи він:

1) закриває провадження у справі;

2) залишити позов без розгляду;

3) відмовляє в позові повністю;

4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.

У відповідності до ч. 9 ст. 444 ЦПК України, якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді ( ч. 10 ст. 444 ЦПК України)

Отже, поворот виконання рішення, можливий у будь-якому випадку, незалежно від того, в якому порядку (апеляційному, касаційному чи за нововиявленими обставинами) скасовано судове рішення.

Конституційний суд України у своєму рішенні від 02.11.2011 року № 13-рп/2011 зазначив, що поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна, оскільки правова підстава для набуття майна відпала.

Поворот виконання можливий, у разі якщо: а) позивач одержав від відповідача в порядку виконання рішення майно або грошові кошти; б) виконане рішення скасовано судом апеляційної чи касаційної інстанції чи змінено із задоволенням позовних вимог в меншому розмірі.

За змістом наведених норм закону поворот виконання скасованого рішення суду допускається у разі його фактичного виконання і ухвалення судом нового рішення у справі.

Поворот виконання пов`язаний із цілим рядом юридичних фактів: скасування раніше ухваленого і виконаного рішення, яке набрало законної сили; набранням новим судовим рішенням законної сили (рішенням про повну або часткову відмову у задоволенні позову, ухвалою про залишення позову без розгляду або закриття провадження у справі); вказівка на поворот виконання у новому судовому рішенні.

Замість скасованого рішення приймається нове, яке за своїм змістом протилежне первісному, у зв`язку з чим боржник має право вимагати відновлення первісного положення і повернення йому того, що було передано стягувачеві. Це є реакцією на аномальний розвиток ситуації щодо захисту порушеного, оспореного чи невизнаного права.

Із доданих до заяви про поворот виконання рішення документів встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , виконуючи постанову Апеляційного суду Київської області від 08 травня 2018 року, яка постановою Верховного Суду від 05.12.2018 р. в подальшому була скасовано, зареєстрували 01.06.2018 р. право власності на домоволодіння, що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна. Запис про реєстрацію права власності на домоволодіння за ОСОБА_1 скасовано.

В свою чергу, державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обмежень - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення речових права на нерухоме майно та їх обмежень, що супроводжується внесенням даних до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та обмежень.

Велика Палата Верховного Суду у справі № 569/15646/16-ц від 04 вересня 2019 року роз`яснила чим поворот виконання рішення відрізняється від безпідставно набутого майна.

Поворот виконання рішення - це процесуальна форма захисту прав боржника. Воно можливе лише після набрання судовим рішенням законної сили. Його суть - у поверненні стягувачем боржнику всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням.

З вищезазначеного суд робить висновок, що інститут повороту виконання рішення суду насамперед необхідний та регулює відносини, у разі якщо в інший спосіб не можливо повернути в попередні стан правовідносини, які були вирішені скасованим судовим рішенням.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація прав проводиться на підставі, зокрема документів, що підтверджують виникнення, перехід, припинення прав на нерухоме майно, поданих органу державної реєстрації прав разом із заявою.

Підстави для державної реєстрації прав визначені ст. 27 Закону.

Відповідно до статтей 26,27 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", державна реєстрація прав проводиться на підставі, зокрема, рішень судів, що набрали законної сили.

Записи про державну реєстрацію скасовуються, якщо підстави, за яких вони були внесені, визнані судом недійсними.

Так, частиною 2ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»встановлено, що у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

Таким чином, зважаючи на те, що рішення суду, на підставі якого здійснено державну реєстрацію прав власності, скасовано, державна реєстрація такого права власності підлягає скасуванню в силу вимог закону.

Тобто, оскільки підставою для реєстрації за ОСОБА_2 та ОСОБА_7 права власності на домоволодіння була постанова Апеляційний суд Київської області від 08.05. 2018 року, яка скасована, правова підстава для реєстрації за ОСОБА_2 та ОСОБА_7 права власності на спірне нерухоме майно відпала.

Враховуючи, що внесення запису про скасування державної реєстрації прав здійснюється в порядку, передбаченому для державної реєстрації прав, тобто на підставі рішення суду, саме по собі рішення апеляційного суду та його пред`явлення державному реєстратору є підставою для вчинення ним дій щодо скасування державної реєстрації прав.

Поряд з цим, в матеріалах справи відсутні дані про те, що заявник ОСОБА_1 звертався із вимогою до державного реєстратора про вчинення відповідних дій та про те, що у вчиненні таких йому відмовлено.

Таким чином підстави для задоволення відповідної заяви про поворот виконання рішення відсутні.

Керуючисьст. 444 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про поворот виконання рішення суду у справі №369/9240/15-ц за позовом ОСОБА_2 що діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , Центру з надання адміністративних послуг, Гореницької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області про визнання недійсним свідоцтва про право власності, визнання недійсним рішення виконавчого комітету сільської ради, скасування рішення про державну реєстрацію, зобов`язання вчинити дії, визнання майна спільним майном подружжя, визнання права власності та стягнення коштів залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена через суд першої інстанції до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцять днів з її дня проголошення.

Суддя Т.В. Дубас