Справа № 236/643/21
19 травня 2021 року Краснолиманський міський суд Донецької області у складі:
головуючої судді - Сердюк Н.В.,
за участю секретаря судового засідання - Безорчук А.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Лиман Донецької області за відсутністю сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/2 частку житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд в порядку спадкування,
25 лютого 2021 року до Краснолиманського міського суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/2 частку житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд в порядку спадкування. В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її свекор - ОСОБА_3 . За життя ОСОБА_3 був складений заповіт, відповідно до якого ОСОБА_3 все своє майно заповідав їй та своєму синові - її чоловіку ОСОБА_4 в рівних частках кожному. Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями та спорудами, розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Позивачка в установленому законом порядку відмовилася від прийняття спадщини. Спадщину прийняли син померлого - ОСОБА_4 , та онука померлого (дочка позивачки) - відповідачка ОСОБА_2 , по 1/2 частці кожний. Чоловік позивачки - ОСОБА_4 фактично прийняв спадщину в порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України, але за життя не встиг оформити своїх спадкових прав та помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після його смерті спадкоємицею майна померлого, а саме 1/2 частки житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , є його дружина - позивачка ОСОБА_1 . Однак постановою нотаріуса від 10 лютого 2021 року їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки ОСОБА_4 , прийнявши спадщину після ОСОБА_3 , не оформив своїх спадкових прав, тобто відсутні правовстановлюючі документи, які підтверджують право власності спадкодавця на спадкове майно Оскільки в позасудовому порядку дане питання вирішити не можливо, позивачка звернулася до суду та просить визнати за нею право власності на 1/2 частку житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті її чоловіка - ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Лиман Донецької області.
Позивачка ОСОБА_1 , належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не прибула, надала письмове клопотання про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити та у разі неявки відповідача не заперечувала проти розгляду справи в заочному порядку (а.с. 62).
Відповідачка ОСОБА_2 , належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті Краснолиманського міського суду Донецької області (а.с. 78), в судове засідання не прибула, клопотань про розгляд справи без її участі та відзиву на позовну заяву суду не надала.
Ухвалою суду від 19 травня 2021 року прийнято рішення про проведення заочного розгляду справи.
На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши такі фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до положень статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи.
В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Лиман Донецької області помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується наданою позивачкою копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 27 листопада 2019 року Лиманським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 798 (а.с. 11).
Відповідно до ст. ст. 1216, 1218, 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, яка складалася із житлового будинку загальною площею 102,9 кв.м., в тому числі житловою площею 59,8 кв.м., з господарсько-побутовими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , який належав померлому на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого 28 березня 2007 року Виконкомом Краснолиманської міської ради, зареєстрованого в КП БТІ м. Слов`янськ 28 березня 2007 року, реєстраційний № 1880 кн.13 (а.с. 12, 40). Право власності ОСОБА_3 на зазначений житловий будинок також підтверджується довідкою № 134/кл від 17 лютого 2021 року, наданою КП "Бюро технічної інвентаризації" (а.с. 42).
Цивільне законодавство України передбачає, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст 1217 ЦК України).
Так, за життя ОСОБА_3 був складений заповіт, посвідчений 27 грудня 2017 року приватним нотаріусом Лиманського міського нотаріального округу Донецької області Трубніковим А.О., згідно з яким ОСОБА_3 все своє майно заповідав ОСОБА_4 та ОСОБА_1 в рівних частках кожному (а.с. 41).
Після смерті ОСОБА_3 спадщину прийняли його син - ОСОБА_4 та відповідачка ОСОБА_2 .
Позивачка ОСОБА_1 відмовилася від прийняття спадщини за заповітом на частку з відповідною заявою.
Відповідачка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є дочкою позивачки ОСОБА_1 та онукою померлого ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 26 травня 1999 року Краснолиманським відділом реєстрації актів громадянського стану Донецької області (а.с. 51), копією свідоцтва про народження ОСОБА_4 серії НОМЕР_3 , виданого 09 червня 1975 року (а.с. 49).
Із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , а саме 1/2 частки спірного будинку, від якої відмовилася позивачка, до приватного нотаріуса Лиманського міського нотаріального округу звернулася дочка позивачки (онука померлого ОСОБА_3 ) - відповідачка ОСОБА_2 .
Так, відповідно до інформації, наданої 12 березня 2021 року приватним нотаріусом Лиманського міського нотаріального округу Семеновою І.М., після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 заведена спадкова справа № 99/2020 на підставі заяви про прийняття спадщини за законом, поданої 06 травня 2020 року від імені ОСОБА_2 . ОСОБА_1 відмовилася від прийняття спадщини за заповітом. З іншими заявами про прийняття спадщини або відмову від її прийняття ніхто не звертався (а.с.63).
Частиною 3 статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Згідно довідки від 29 квітня 2020 року № 1251, виданої відділом надання адміністративних послуг Виконавчого комітету Лиманської міської ради, син померлого - ОСОБА_4 був зареєстрованим та проживав разом зі спадкодавцем ОСОБА_3 по день його смерті за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 50).
Отже ОСОБА_4 фактично прийняв спадщину після смерті ОСОБА_3 в порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України, яка складалася з 1/2 частки житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , однак за життя не оформив своїх спадкових прав та помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Лиман Донецької області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого 04 лютого 2020 року Лиманським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис № 111 (а.с. 10).
Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, яка складається із зазначеної 1/2 частки житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_3 , та яку ОСОБА_4 після смерті батька фактично прийняв у спадщину.
Ринкова вартість житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до звіту про оцінку нерухомого майна № 29/02, виготовленого КП "Бюро технічної інвентаризації", станом на 17 лютого 2021 року становить 248609,00 гривень, в тому числі 1/2 частки - 124305,00 гривень (а.с. 13-38).
Земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 , не приватизована.
Цивільним законодавством України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст 1217 ЦК України).
У відповідності за ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України).
Згідно наданої позивачкою копії свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_5 , виданого 16 грудня 1995 року, актовий запис № 292, позивачка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є дружиною ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 7). Отже, позивачка є спадкоємицею першої черги за законом після смерті ОСОБА_4 .
Частиною 1 статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
ОСОБА_1 у встановленому законом порядку прийняла спадщину. Згідно інформації, наданої 12 березня 2021 року приватним нотаріусом Лиманського міського нотаріального округу Семеновою І.М., після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , заведена спадкова справа № 100/2020 на підставі заяви про прийняття спадщини за законом, поданої 30 квітня 2020 року від імені ОСОБА_1 , з іншими заявами про прийняття або відмову від прийняття спадщини ніхто не звертався (а.с. 63).
10 лютого 2021 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Лиманського міського нотаріального округу Донецької області для оформлення своїх спадкових прав. Однак, постановою приватного нотаріуса Лиманського міського нотаріального округу Донецької області Семенової І.М. від 10 лютого 2021 року позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, а саме на 1/2 частку житлового будинку з відповідною часткою господарсько-побутових будівель та споруд, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки відсутні правовстановлюючі документи, які підтверджують право власності на зазначену 1/2 частку будинку на ім`я померлого ОСОБА_4 (а.с. 44).
Згідно п. 4.15 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 року № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві.
Оскільки документ, що підтверджує право власності померлого ОСОБА_4 на спірну 1/2 частку житлового будинку з відповідною часткою господарсько-побутових будівель та споруд, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , відсутній, позивачка позбавлена можливості отримати свідоцтво про право на спадщину та користуватися, розпоряджатися зазначеною 1/2 часткою будинку, що входить до спадкового майна та належить їй в порядку спадкування.
Встановленим судом фактам відповідають цивільні правовідносини, які регламентують порядок набуття права власності на спадкове майно і регулюються Конституцією України, ЦК України та ЦПК України.
Так, згідно із ст. ст. 41, 55 Конституції України, право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Права людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1 ст. 9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 Конвенції» і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків... має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.
Статтею 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.
Відповідно дост. 16 ЦК України встановлено перелік способів захисту цивільних прав та інтересів: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконним рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.
Тобто, за змістом ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, зокрема, з позовом про визнання права.
Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ч. ч.1, 3 ст.1296 ЦК України).
Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно (ч.1ст.1297 ЦК України).
Згідно із ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Враховуючи викладене, суд вважає що позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовані та підлягають задоволенню, оскільки спірна 1/2 частка будинку з відповідною часткою господарсько-побутових будівель та споруд, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , правомірно належала чоловіку позивачки - ОСОБА_4 .
Позивачка не вимагає компенсації за понесені судові витрати, пов`язані із зверненням до суду і розглядом цивільної справи.
Керуючись ст. ст. 15, 16, 384, 392, 1216, 1218, 1220, 1261, 1268, 1269 ЦК України, ст.ст. 4, 12, 13, 81, 265 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/2 частку житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд в порядку спадкування - задовольнити повністю.
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП - НОМЕР_6 , право власності на 1/2 частку житлового будинку "А-1", загальною площею 102,9 кв.м., в тому числі житловою площею 59,8 кв.м., з відповідною часткою господарських будівель та споруд: сарай "Б", літня кухня, гараж "В", сарай "Г", вбиральня, душ "г", паркан № 1, колонка "К", розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка - ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Лиман Донецької області.
Рішення може бути оскаржено до Донецького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно із п/п. 15.5) п.15 розд. XIII «Перехідні положення» ЦПК України (в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення виготовлено 19 травня 2021 року.

Головуюча суддя -