У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

04 січня 2021 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду міста Києва Ковбасюк О.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні.

Ознайомившись із поданою позовною заявою та доданими до неї документами, вважаю, що позовна заява підлягає поверненню позивачеві із наступних підстав.

Згідно із ч.1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з пунктом 18 Розділу ХІII «Перехідні положення» ЦПК України положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 161 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України.

Частинами третьою і четвертою статті 131-2 Конституції України встановлено, що виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

У відповідності до п.п.11 п.16-1 Розділу XV «Перехідні положення» Конституції України представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Таким чином, на момент звернення позивача ОСОБА_1 із даним позовом до суду діють вказані положення Конституції України та Цивільного процесуального кодексу України щодо представництва.

Згідно з ч.1 ст. 12 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» особі, яка склала присягу адвоката України, радою адвокатів регіону у день складення присяги безоплатно видаються свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката України.

Зазначене дає підстави вважати, що статус особи як адвоката може підтверджуватись свідоцтвом про право на заняття адвокатською діяльністю або посвідченням адвоката України.

Згідно із ч.1 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордером є письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (частина друга статті 26 Закону № 5076-VI).

На підставі підпункту 15.4 пункту 15 Положення ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом, із зазначенням за необхідності виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону № 5076-VI.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що законодавець чітко відокремив судові органи як такі, що повинні бути окремо зазначені в ордері на надання правової допомоги, зокрема в графі «Назва органу, в якому надається правова допомога».

При цьому в разі надання адвокатом правової допомоги в суді ордер має містити назву суду, у якому адвокат надає правову допомогу.

Наведене узгоджується з позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 03 липня 2019 року у справі № 9901/939/18 (провадження № 11-1521заі18)

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі № 9901/847/18 (провадження № 11-44заі19).

Як вбачається зі змісту поданої позовної заяви, остання підписана особою, яка зазначена як представник позивача - ОСОБА_3 .

На підтвердження своїх повноважень до позовної заяви представником ОСОБА_3 додано ордер на надання правової допомоги ОСОБА_1 від 18 жовтня 2020 року серії КВ № 407243, з приміткою про право надання правової допомоги ОСОБА_1 у Подільському районному суді міста Києва, в якому зазначено, що підставою його видачі є свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №КВ6169 від 13 вересня 2018 року, видане Радою адвокатів м. Києва, посвідчення адвоката №КВ6169, видане 13 вересня 2018 року Радою адвокатів м. Києва.

Разом із цим, до позовної заяви не додано документів, що підтверджують статус представника позивача як адвоката (завірених копій свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю або посвідчення адвоката України на ім`я ОСОБА_3 ).

Таким чином, до позовної заяви не додано документів, які б підтверджували повноваження ОСОБА_3 .

Згідно з п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано, позовна заява повертається позивачеві.

У відповідності до ч.ч.5, 6 вказаної статті суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

З огляду на наведене, приймаючи до уваги те, що позовну заяву ОСОБА_1 подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, таку позовну заяву і додані до неї документи слід повернути позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 187, 258-261 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні і додані до неї документи повернути позивачеві.

Відповідно до ч.7 ст. 185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Копію позовної заяви залишити в суді.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяО. О. Ковбасюк