Ухвала

18 травня 2021 року

місто Київ

справа № 565/347/17

провадження № 61-5940ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Погрібного С. О. розглянув заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Жданової В. С. за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Рівненського апеляційного суду від 15 квітня 2019 року,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 у квітні 2021 року засобами електронного поштового зв`язку із застосуванням електронного цифрового підпису звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою наухвалу Рівненського апеляційного суду від 15 квітня 2019 року.

Ухвалою Верховного Суду від 15 квітня 2021 року касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Рівненського апеляційного суду від 15 квітня 2019 року залишено без руху. Заявнику надано строк для усунення недоліків касаційної скарги до 13 травня 2021 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

До Верховного Суду 14 травня 2021 року засобами електронного поштового зв`язку із застосуванням електронного цифрового підпису надійшла заява ОСОБА_1 , яка зареєстрована за вхідним № 17311/0/220-21, про відвід судді-доповідача Жданової В. С.,на обґрунтування якої заявник посилається на те, що суддя ухвалила неправосудне рішення, зазначивши у ньому строк до 13 травня 2021 року, протягом якого необхідно усунути недоліки касаційної скарги. Заявник вважає, що норми, зокрема процесуального закону, не передбачають право визначення суддею дати, до якої необхідно усунути недоліки касаційної скарги.

Ухвалою Верховного Суду від 17 травня 2021 року заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Жданової В. С. визнано необґрунтованою, заяву передано судді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду Погрібному С. О. (на підставі протоколу автоматизованого розподілу від 17 травня 2021 року, фактично передано 18 травня 2021 року).

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або необ`єктивності судді.

Згідно з частиною одинадцятою статті 40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Вивчивши матеріали касаційного провадження, Верховний Суд зробив висновок, що підстави для задоволення заяви про відвід судді-доповідача Жданової В. С. відсутні, доводи заявника не свідчать про існування обставин, які викликають сумніви у неупередженості та об`єктивності судді.

У цьому висновку Верховний Суд врахував таке.

Право на касаційне оскарження судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій визначено частиною першою статті 389 ЦПК України.

Положенням статті 392 ЦПК України визначено форму і зміст касаційної скарги, а також зазначено документи, які необхідно додати до касаційної скарги.

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України, у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку (частина третя статті 393 ЦПК України).

Згідно із частиною другою статті 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що суддя-доповідач, встановивши наявність недоліків касаційної скарги визначає заявнику строк для їх усунення, який не може перевищувати десяти з дня вручення відповідної ухвали.

Суддя-доповідач Жданова В. С., залишаючи без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Рівненського апеляційного суду від 15 квітня 2019 року, визначила заявнику строк до 13 травня 2021 року.

Разом з цим, зазначена ухвала містить застереження процесуального характеру, а саме, що строк усунення недоліків касаційної скарги не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Зазначене відповідає нормам процесуального права, а саме положенням

статей 185 та 393 ЦПК України.

Отже, наведе свідчить про відсутність підстав для висновку, що суддею-доповідачем Ждановою В. С. ухвалено неправосудне рішення, яке не відповідає нормам процесуального закону та наявність сумнівів в упередженості чи необ`єктивність зазначеного судді під час реалізацією нею своїх процесуальних повноважень, передбачених нормами ЦПК України.

Аналіз практики Європейського суду з прав людини свідчить, що підставами для відводу судді є одночасне існування як суб`єктивного, так і об`єктивного критеріїв. Зокрема, урішенні ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» (№ 33949/02, § 49-52, від 09 листопада 2006 року) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Оцінюючи, чи наявні підстави для відводу за суб`єктивним критерієм, Верховний Суд констатує, що відсутні будь-які підстави стверджувати, що суддя-доповідач Жданова В. С. має та виявляє особисту упередженість під час вирішення процесуальних питань за касаційною скаргою ОСОБА_1 . Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного. Доказів протилежного заявником не надано й судом не здобуто.

За об`єктивним критерієм Верховним Судом підлягає встановленню, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи є побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно підтвердженими.

Верховний Суд зробив висновок, що повідомлені заявником обставини не доводять існування суб`єктивного чи об`єктивного критеріїв, за яких суддя-доповідач підлягає відводу; Верховний Суд не встановив підстав для сумнівів в особистій неупередженості та безсторонності судді-доповідача Жданової В. С.

Верховний Суд наголошує на тому, що необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як й незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

Отже, зміст заяви ОСОБА_1 свідчить, що він не погоджується з процесуальними діями та постановленою суддею-доповідачем Ждановою В. С. ухвалою від 15 квітня 2021 року, які самі по собі не можуть свідчити про упередженість чи необ`єктивність судді, а є реалізацією суддею своїх процесуальних повноважень, передбачених нормами ЦПК України.

Керуючись статтями 36, 40 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Жданової В. С. за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Рівненського апеляційного суду від 15 квітня 2019 року, відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Погрібний