У Х В А Л А

про виправлення описки

20.05.2021 року м. Бар

Барський районний суд Вінницької області

в складі: головуючого, судді Хитрука В.М.

за участі секретаря судового засідання Шарапанівської І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бар Вінницької області заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Барського районного суду Вінницької області від 27.03.2019 позов ОСОБА_2 задоволено повністю. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 у розмірі 1/3 частин від його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи їх стягнення з 26.12.2018 до досягнення дитиною повноліття.

Відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про виправлення описки, мотивуючи свої вимоги тим, що у резолютивній частині рішення суд невірно вказав частину доходів, яку необхідно стягувати в рахунок аліментів, а саме: у розмірі 1/3 замість ј, що є опискою.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Учасники справи не повідомлялись про дату, час та місце розгляду питання про внесення виправлень у зазначеній ухвалі.

Дослідивши ухвалу суду та матеріали справи суд вважає, що заява не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

У позовній заяві позивач ОСОБА_2 просила суд стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання неповнолітньої дитини у розмірі 1/3 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подачі до суду позову і до досягнення дитиною повноліття.

Відповідач ОСОБА_1 вивчивши позовні вимог та матеріали справи подав до суду письмову заяву про визнання позову саме у розмірі 1/3 частин з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подачі до суду позову і до досягнення дитиною повноліття.

Відповідач ОСОБА_1 у встановлений судом строк відзив на позовну заяву не подав.

Предмет судового розгляду формується позовною заявою, в якій вказується вимога позивача.

Згідно ст. 11 ЦПК України суд в силу принципу диспозитивності не може вийти за межі позовних вимог.

У випадку задоволення заяви про виправлення описки відбудеться внесення в нього нових даних, які не досліджувались під час його ухвалення. Такі фактичні обставини можуть бути підставою для нових позовних вимог.

Таким чином, посилання заявника на те, що судом допущено описку при ухваленні рішення суд вважає безпідставними, тому в задоволенні заяви про виправлення описки слід відмовити.

За вказаних обставин заявнику слід звернутися до суду з заявою про скасування рішення за нововиявленими обставинами.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду від 27.03.2021 в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини відмовити повністю.

Ухвалу може бути оскаржено до Вінницького апеляційного суду через Барський районний суд Вінницької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги, якщо її не буде подано.

Суддя: