"11" січня 2021 р. Справа № 363/467/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2021 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Рудюка О.Д.,

за участю секретаря Полуян В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , 03 лютого 2020 року звернулась до Вишгородського районного суду Київської області з позовною заявою про розірвання шлюбу та стягнення аліментів.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області 25 лютого 2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання.

26 травня 2020 року ухвалою Вишгородського районного суду Київської області провадження по справі зупинено до 17 вересня 2020 року.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 17 вересня 2020 року провадження по справі поновлено та призначено судове засідання.

В судові засідання, призначені на 17 вересня 2020 року, 23 жовтня 2020 року, 24 листопада 2020 року та 11 січня 2021 року позивач повторно не з`явилась, про поважність причин не явки суд не повідомляла, із заявою про розгляд справи у відсутність позивача, до суду не зверталась, що було підставою перенесення розгляду справи.

Про день, час та місце судових засідань за вказаною у позовній заяві адресою для листування, а також за допомогою SMS повідомлення, позивач повідомлена належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини встановлено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Системний аналіз вказаної норми процесуального закону свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Отже, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки). Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом.

У зв`язку із наведеним вище, враховуючи, що позивач повторно не з`явилась у судове засідання, повідомлена судом належним чином про час та місце розгляду справи у встановленому процесуальним законом порядку, та не цікавиться провадженням у її справі, із заявою про розгляд справи у відсутність позивача, остання до суду не зверталась, суд приходить до висновку про те, що поданий позов підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись статтями 257, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту їх підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Суддя О.Д.Рудюк