Справа № 645/490/21
Провадження № 2/645/952/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 жовтня 2021 року м. Харків
Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Ульяніч І.В.,
за участю секретаря Погудіної Д.О.,
учасники справи: АТ КБ «ПриватБанк»,
відповідачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу кредитором спадкодавця, -
АТ КБ «Приват Банк» звернулось до суду з вищевказаним позовом, в якому зазначило, що відповідно до укладеного договору б/н від 23.11.2010 ОСОБА_5 отримала кредит зі сплатою відсотків за користування кредитом згідно умов договору. ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник ОСОБА_5 померла. Спадкоємцями, які постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, є ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . На виконання вимог ст.1281 ЦК України, позивачем 04.05.2020 р. була направлена претензія кредитора до Дванадцятої харківської державної нотаріальної контори. 12.05.2020р. позивачем було отримано відповідь в якій зазначалося, що претензію кредитора переслано до приватного нотаріуса Шишко Н.М. за місцем заведення спадкової справи та 21.05.2020 року отримана відповідь, в якій зазначалося, що спадкоємці померлого позичальника із заявами про прийняття чи відмову від спадщини до нотаріальної контори не звертались та спадкова справа після смерті спадкодавця була заведена на підставі претензії АТ КБ «ПриватБанк». Станом на дату смерті заборгованість позичальника перед банком за кредитним договором б/н від 23.11.2010 р. становить 6 503,19 грн., яка складається з заборгованісті за тілом кредита. Посилаючись на норми діючого законодавства АТ КБ «ПриватБанк» просить стягнути з відповідачів на його користь заборгованість у розмірі 6 503,19 грн. за кредитним договором б/н від 23.11.2010 р.
Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 02.02.2021 року відкрито провадження по справі та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження.
У судове засідання представник позивача не з`явився, надав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив розглядати справу за його відсутності на підставі наявних в матеріалах справи доказів. Також зазначив, у разі неявки в судове засідання відповідача на підставі ст. 280 ЦПК України не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідно до п. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідачі в судове засідання повторно не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку шляхом направлення судової повістки на адресу зареєстрованого місця проживання, причини неявки суду не повідомили, відзив на позов не надали.
Відповідно до частини 3 статті 131 ЦПК України, учасники судового процесу, зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання.
У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явились в судове засідання без поважних причин.
Згідно частини 2 статті 43 ЦПК України відповідач зобов`язаний добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, що відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права, зобов`язує відповідача самостійно цікавитися перебігом розгляду судом пред`явленого до нього позову.
Тривала відсутність такого інтересу з боку відповідачів свідчить про їх небажання захищати свої процесуальні права.
Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права та взаємовідносини між сторонами, відповідачі належним чином повідомлялись про дату, час та місце судового розгляду справи, суд вважає за можливим розглянути справу за відсутності сторін, ухваливши заочне рішення у справі на підставі наявних в матеріалах справи письмових доказів, з дотриманням порядку, встановленому главою 11 ЦПК України.
У відповідності до приписів ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини.
Частиною 1 статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Статтею 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України.
Як встановлено судом з письмових доказів, 23.11.2010 р. між ПАТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_5 було укладено договір № б/н, відповідно до умов якого остання отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, зі сплатою відсотків за користування кредитом згідно з умовами договору.
Внаслідок невиконання взятих на себе зобов`язань у ОСОБА_5 виникла заборгованість за простроченим тілом кредиту в розмірі 6 503 грн. 19 коп.
Згідно зі ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору.
ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 20.05.2019 року.
17.04.2020 р. АТ КБ «ПриватБанк» була направлена претензія кредитора до Дванадцятої харківської державної нотаріальної контори.
12.05.2020р. позивачем була отримана відповідь в якій зазначалося, що претензію кредитора переслано до приватного нотаріуса Шишко Н.М. за місцем заведення спадкової справи та 21.05.2020 року отримана відповідь, в якій зазначалося, що спадкова справа після смерті ОСОБА_5 була заведена на підставі заяви про прийняття спадщини, спадкоємцю було доведено до відома про претензії кредитора. Тобто про прийняття спадщини позивачу стало відомо 21.05.2020 року.
30.06.2020 року позивачем надсилались на адресу відповідачів листи-претензії щодо погашення заборгованості спадкодавця.
Ст. ст. 1216, 1218 ЦК України передбачено, що спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно із статтею 1281 ЦК України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб. Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.
Згідно із статтею 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.
За змістом наведених вище норм матеріального права задоволення вимог кредитора спадкоємцями має відбуватись у межах вартості отриманого ними у спадщину майна. У разі неотримання від спадкодавця у спадщину жодного майна особа не набуває статусу спадкоємця і, як наслідок, у неї відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора померлої особи.
При вирішенні спору про стягнення зі спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора необхідно з`ясувати коло спадкоємців, встановити належність спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, вартість отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором законодавчо визначеного строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника.
Як вбачається з спадкової справи № 04/2019 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 з заявою про прийняття спадщини звернувся чоловік померлої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та 18.08.2019 року отримав свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_2 та ОСОБА_6 діти померлої від своєї частки у спадщині за законом відмовились.
З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що ОСОБА_3 , як спадкоємець після смерті ОСОБА_5 , який прийняв спадщину у встановленому законом порядку повинен відшкодувати кредитору спадкодавця суму боргу за кредитом у розмірі 6 503,19 грн.
Відповідно частини 1статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, що визначено частина 2статті 77 ЦПК України.
Згідно частини 1статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст. ст. 4, 10 - 13, 76 - 81, 263 - 265, 268, 273, 280 - 283, 293, 294, 315-319 ЦПК України, суд -
Позовні Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу кредитором спадкодавця задовольнити частково.
В іншій частині позову - відмовити.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст.ст.284,285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивачем апеляційна скарга на заочне рішення суду може бути подана в загальному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення лише вступної та резолютивної частин судового рішення, а також у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених вище строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відповідач: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_2 , паспорт Серія НОМЕР_4 виданий Фрунзенським РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 11.06.2012 року.
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_2 , паспорт Серія НОМЕР_6 виданий Фрунзенським РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 23.09.2004 року.
Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_7 , адреса: АДРЕСА_2 , паспорт Серія НОМЕР_8 виданий Фрунзенським РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 24.05.2002 року.
Повний текст заочного рішення виготовлено 22.10.2021 року.
Головуючий суддя - І.В. Ульяніч