Провадження № 2/263/935/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 травня 2021 року м. Маріуполь Донецької області

Жовтневий районний суд міста Маріуполя Донецької області у складі головуючого судді Федоренко Т.І., за участю секретаря Тимошенко В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Маріуполі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кью.Еф.Ем.Кейтерінг» про стягнення середнього заробітку за весь час затримки, ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача, про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, з урахуванням уточненої позовної заяви просила стягнути на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь період затримки розрахунку в розмірі 128102,58 гривень. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ОСОБА_1 з 01.04.2019 року по 31.08.2019 року перебувала у трудових відносинах з відповідачем. Відповідно до наказу №902-к від 27.08.2019 року року її було звільнено по п.1 ст.36 КЗпП України за угодою сторін. Однак при звільненні їй не було виплачено заробітну плату. Лише після звернення з позовом до суду 10.05.2021 року на рахунок позивача надійшла заборгованість по заробітній платі. У зв`язку з тим, що відповідач на день звільнення не виплатив позивачу належну до сплати заробітну плату, вона просить стягнути середній заробіток за весь період затримки розрахунку в розмірі 128102,58 грн. Ухвалою суду від 29 грудня 2020 року позовну заяву прийнято до провадження суду та відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено в спрощеному позовному провадженні. Ухвалою суду від 14 травня 2021 року позовні вимоги в частині стягнення заробітної плати залишено без розгляду.

Від представника позивача до суду надійшло клопотання про розгляд справи за її відсутності та за відсутності позивача. Уточнену позовну заяву просила задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача до судового засідання не з`явився, з невідомих суду причин. Надіслав на адресу суду заяву, в якій зазначено, що відповідач має заборгованість перед позивачем меншу, ніж зазначено у позові у розмірі 13724,76 грн. Також надано довідку щодо розміру середньогодинної заробітної плати позивача.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до ч. 2ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи.

Згідно вимог ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно дост.81 ЦПК України кожна із сторін зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідно до них правовідносини.

Згідно записів №16,17 в трудовій книжці серії НОМЕР_1 , 01.04.2019 року ОСОБА_1 перебувала у трудових відносинах з ТОВ «Кью.Еф.Ем.Кейтерінг», 31.08.2019 року вона звільнена з посади за угодою сторін на підставі п.1 ст.36 КЗпП України, наказ №902-к від 27.08.2019 року .

Відповідно до довідки № 02/02-1 від 02.02.2021 року нарахована заробітна плата ОСОБА_1 за серпень 2019 року склала 6978,80, в тому числі компенсація за 20 днів невикористаної щоріної відпустки-2805,80 грн., за вирахуванням податків- 5617,94 грн., компенсація невикористаної щорічної відпустки за переведенням- 7434,36 грн., борг за організацією на 02.02.2021 року склав 13724,76 грн.

Як визначено ч.1 ст.21 КЗпП України трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Згідно ст.116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.

В разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму.

В силу ч. 1 ст. 117 КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону України «Про оплату праці» порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Формула для визначення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні передбачена у п.п. 2, 8 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 р. № 100, і є наступною: розмір середньоденної заробітної плати помножений на кількість робочих днів затримки розрахунку. Середньоденна заробітна плата визначається так: сума зарплати за 2 місяці, що передують події, з якою пов`язана виплата, поділена на кількість відпрацьованих робочих днів за 2 місяці, що передують події, з якою пов`язана виплата.

Позивачем був проведений розрахунок розміру середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, станом на 10.05.2021 р., згідно Порядку виходячи з формули та скалав 128102,58 грн.

Відповідачем суду надано довідку , що дохід позивача за червень 2019 року становить 4173 грн та кількість відпрацьованих годин становить 143 години, за липень 2019 року - 4173 грн. та кількість відпрацьованих годин становить 165год. Середньогодинна заробітна плата становить 27 грн. 10 коп.

Суд враховує позицію Верховного Суду, згідно якої суд може зменшити розмір середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні працівника незалежно від того, чи він задовольняє позовні вимоги про стягнення належних звільненому працівникові сум у повному обсязі чи частково.

Велика Палата Верховного Суду вважає, що, зменшуючи розмір відшкодування, визначений виходячи з середнього заробітку за час затримки роботодавцем розрахунку при звільненні відповідно до статті 117 КЗпП України, необхідно враховувати:

Розмір простроченої заборгованості роботодавця щодо виплати працівнику при звільненні всіх належних сум, передбачених на день звільнення трудовим законодавством, колективним договором, угодою чи трудовим договором.

Період затримки (прострочення) виплати такої заборгованості, а також те, з чим була пов`язана тривалість такого періоду з моменту порушення права працівника і до моменту його звернення з вимогою про стягнення відповідних сум;

Ймовірний розмір пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні майнових втрат працівника.

Інші обставини справи, встановлені судом, зокрема, дії працівника та роботодавця у спірних правовідносинах, співмірність ймовірного розміру пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні майнових втрат працівника та заявлених позивачем до стягнення сум середнього заробітку за несвоєчасний розрахунок при звільненні.

Таку точку зору у своїй постанові ВП Верховного Суду аргументувала тим, що з однієї сторони працівник є слабшою, ніж роботодавець стороною у трудових правовідносинах. З іншої сторони, якщо відповідальність роботодавця перед колишнім працівником за неналежне виконання обов`язку щодо своєчасного розрахунку при звільненні не обмежена в часі та не залежить від простроченої заборгованості, то за певних обставин обсяг відповідальності може бути нерозумним з огляду на його непропорційність наслідкам правопорушення. У таких випадках невизнання за судом права на зменшення розміру відповідальності може призводити до явно нерозумних і несправедливих наслідків.

Враховуючи викладене та те, що відповідачем було здійснено розрахунок по заборгованості заробітної плати до винесення рішення по справі, позивачем позовні вимоги про стягнення заборгованості по заробітній платі залишено без розгляду, сама сума заборгованості становила 13724,76 грн., розрахунок, наданий позхивачем майже на 90 % перевищує розмір самої заборгованості, суд приходить до висновку про очевидну неспівмірність заявлених до стягнення сум середнього заробітку зі встановленим розміром заборгованості, характером цієї заборгованості, діями позивача та відповідача, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для зменшення розміру відшкодування, передбаченого статтею 117 КЗпП України, з 128102,58 грн. до 25000 грн.

Вказана позиція узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 761/9584/15-ц (провадження № 14-623цс18) та постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 вересня 2020 року у справі № 225/5266/18 (провадження № 61-7884св19).

За таких обставин суд приходит до часткового задоволення позовних вимог, при цьому слід врахувати необхідність утримання з цієї суми податків та інших обов`язкових платежів.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача в дохід держави слід стягнути судовий збір у розмірі 840,80 грн..

Керуючись ст.ст. ст.ст.3,12,13, 76-81,263-265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кью.Еф.Ем.Кейтерінг» про стягнення середнього заробітку за весь час затримки - задовольнити частково.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Кью.Еф.Ем.Кейтерінг», на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні починаючи з 01.09.2019 року по 10.05.2021 року в розмірі у розмірі 25000,00 грн. (двадцять п`ять тисяч гривень, 00 копійок) з утриманням з цієї суми податків та інших обов`язкових платежів.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Кью.Еф.Ем.Кейтерінг», код ЄДРПОУ 41643764 на користь держави судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Рішення суду може бути оскаржене до Донецького апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Маріуполя Донецької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т.І.Федоренко