Справа № 467/11/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

11.01.2021 року суддя Арбузинського районного суду Миколаївської області Явіца І.В., отримавши позовну заяву ОСОБА_1 до Дочірнього підприємства «Миколаївський облавторор» Відкритого акціонерного товариства «Державна компанія «Автомобільні дороги України» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ :

Вказана позовна заява надійшла до Арбузинського районного суду Миколаївської області 05 січня 2021 року.

Тож, при вирішенні питання про відкриття провадження у справі за такою заявою, було установлено, що вона не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, а тому позивачу слід запропонувати усунути її недоліки, зокрема, шляхом :

1)підписання позовної заяви (ч.2 ст. 175 ЦПК України), оскільки це є імперативна вимога закону;

2)зазначення повного найменування інших учасників справи, зокрема, третіх осіб, з огляду на зміст позовної заяви і додані до неї документи, адреси їх місцезнаходження, поштових індексів, відомих номерів засобів зв`язку, а також номерів засобів зв`язку відповідача, його офіційної електронної адреси (п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України), оскільки відповідач є юридичною особою, відомості про яку внесені до ЄДРПОУ і номери його засобів зв`язку та/або електронної адреси не можуть бути невідомі, їх просто треба знайти, принаймні, в мережі Інтернет, оскільки написати, що вони невідомі значно простіше і швидше;

3)зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці (п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України), а цей позов підлягає грошовій оцінці, якщо почитати ст. 176 ЦПК України, і обгрунтованого (саме обґрунтованого) розрахунку сум, що стягуються, з урахуванням положень нормативно - правових актів, які регулюють спірні правовідносини, оскільки обов`язок доказування обставин, на які посилається позивач, покладається на саме нього, а не на суд чи то інших осіб;

4)надання документу, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документу, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору (ч.4 ст. 177 ЦПК України)

5)додати усі наявні у позивача докази, хоча б згідно вказаного у позовній заяві переліку (ч.5 ст. 177 ЦПК України), оскільки згідно Акту від 05 січня 2021 року під час розкриття конверта було виявлено відсутність наказу про прийняття на роботу, у той час, як у переліку цей документ вказаний.

Стосовно сплати судового збору, то слід вказати наступне.

На підставі п.1 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 року у справі №910/4518/16 звернула увагу, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку із порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці».

Тобто, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

А тому, як вказала ВП ВС, пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно із якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Відповідно, позивач, висуваючи вимогу про стягнення із відповідача середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, має сплатити судовий збір у розмірі та у порядку, що установлені законом, і, відповідно, згідно із нормою ч.4 ст. 177 ЦПК України, додати до позовної заяви документ, що підтверджує це.

Однак, у цьому випадку такого документу до позовної заяви додано не було, що вказує на необхідність запропонувати позивачу усунути цей недолік шляхом надання документу, що підтверджує сплату судового збору за вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»), що у даному конкретному випадку становить 840,80 грн., оскільки позовна заява відправлена 29 грудня 2020 року, що підтверджується відбитком поштового штемпеля на конверті.

Те саме стосується й вимоги про стягнення моральної шкоди, за пред`явлення якої слід сплатити судовий збір у розмірі 840,80 грн., що передбачено п.п.2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

А так як позов містить у собі кілька самостійних вимог, то судовий збір належить сплатити за усі вимоги, які не звільняються від сплати судового збору, тобто, у цій ситуації, за вимогу про стягнення середнього заробітку та за вимогу про стягнення моральної шкоди.

Як наслідок, позивачу слід запропонувати сплатити судовий збір у розмірі 1681, 60 грн., оскільки позивач у цьому випадку звільняється від сплати судового збору лише за вимогу про стягнення заробітної плати.

За таких обставин, позовну заяву ОСОБА_1 на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України належить залишити без руху.

Згідно положень ч.2 ст. 185 ЦПК України строк усунення недоліків визначається суддею і не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Тож, позивачу слід запропонувати усунути вказані у цій ухвалі усі недоліки позовної заяви у спосіб, що у ній же вказаний і передбачений законом, протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали, оскільки усунення такого роду недоліку не вимагає значної витрати часу.

А те, що особа, яка писала позовну заяву, не знає про сплату судового збору за пред`явлення викладених у позовній заяві вимог, не є підставою для надання максимального строку, який визначається законом для усунення недоліків позовної заяви, з огляду на предмет позову.

При цьому, слід указати, що за практикою ЄСПЛ право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням, у тому числі, й щодо умов прийнятності звернень, оскільки воно (це право) за своєю природою потребує регулювання державою. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема, процесуальні заборони й обмеження,

спрямовані на недопущення безладного перебігу судового процесу ( за змістом рішення ЄСПЛ від 20.05.2020 року у справі «Пелевін проти України»).

Європейський суд з прав людини також указав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Відповідно, залишення позовної заяви у цій ситуації без руху не може сприйматись як обмеження доступу до суду.

Тому з цих мотивів, керуючись ст.ст. 175, 185, 258 261 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дочірнього підприємства «Миколаївський облавторор» Відкритого акціонерного товариства «Державна компанія «Автомобільні дороги України» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та моральної шкоди - залишити без руху.

Запропонувати позивачу не пізніше 5 (п`яти) днів з дня отримання копії цієї ухвали усунути виявлені недоліки, у спосіб, що визначений в ухвалі, інакше позовна заява буде вважатися не поданою і підлягатиме поверненню позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що якщо вона відповідно до ухвали виконає вимоги ст. 175, 177 ЦПК України у п`ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали, то позовна заява вважається поданою у день первісного її подання до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Заперечення на цю ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І.В. Явіца