Справа № 136/414/21
провадження № 2/136/90/21
У Х В А Л А

іменем України

11.05.2021 м. Липовець

Липовецький районний суд Вінницької області

в складі:

головуючого судді Шпортун С.В.

за участі секретаря судового засідання Мельник В.Р.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Липовець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно у порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

У проваджені суду перебуває вищевказана цивільна справа.

У підготовче судове засідання сторони не з`явились, надали до суду спільну заяву про затвердження укладеної між ними мирової угоди та мирову угоду відповідного змісту, а провадження по справі просили закрити за вказаних обставин, розгляд справи проводити за їх відсутності. Згідно умов даної мирової угоди, сторони з метою врегулювання даного спору на основі взаємних поступок, дійшли згоди про наступне:

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/3 частки земельної ділянки згідно державного акту серії ЯИ № 805692 площею 0,1544 га, для будівництва та обслуговування жилого будинку та господарських будівель та споруд, кадастровий номер: :02:000:0193, та на 2/3 частки земельної ділянки згідно державного акту серії ЯИ № 805693 площею 0,2609 га, для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер: :02:000:0194, які розташовані по АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частки земельної ділянки, згідно державного акту серії ЯИ № 805692, площею 0,1544 га, для будівництва та обслуговування жилого будинку та господарських будівель та споруд, кадастровий номер: :02:000:0193, та на 1/3 частки земельної ділянки згідно державного акту серії ЯИ № 805693, площею 0,2609 га, для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер: :02:000:0194, які розташовані по АДРЕСА_1 .

Суд, вивчивши та дослідивши умови мирової угоди, а також матеріали цивільної справи, спадкової справи, які були витребувані за клопотанням позивача, встановив, що після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 спадщину прийняла його мати ОСОБА_1 , подавши нотаріусу заяву за місцем відкриття спадщини.

Факт родинних відносин ОСОБА_4 та ОСОБА_3 підтверджується свідоцтвом про народження спадкодавця серія НОМЕР_1 (а.с.5 Спадкової справи).

Інші спадкоємці, які належать до першої черги спадкування, за матеріалами спадкової справи відсутні, отож ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем, яка спадщину прийняла після смерті сина ОСОБА_3

05.12.2019 постановою державного нотаріуса Липовецької державної нотаріальної контори було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_1 після смерті сина ОСОБА_3 на житловий будинок, будинку із всіма господарськими будівлями та спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 , який він успадкував після смерті батька ОСОБА_5 , оскільки він належав до колгоспного двору та нотаріус позбавлений можливості визначити, яка частка належала спадкодавцеві.

Ухвалою Липовецького районного суду Вінницької області від 13.04.2020 було визнано мирову угоду укладену 12.03.2020 між сторонами у цивільній справі №136/2217/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частку нерухомого майна, затвердивши її на наступних умовах: визнати за ОСОБА_1 право власності на 2/3 частки житлового будинку із всіма господарськими будівлями та спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 . Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частки житлового будинку із всіма господарськими будівлями та спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 .

Ухвала суду набрала законної сили 07.08.2020.

Судом встановлено, що поділ вищевказаного об`єкта нерухомості було проведено відповідно до часток членів колгоспного двору, до якого належав житловий будинок, а саме станом на 15.04.1991 членами колгоспного двору, що розташований в АДРЕСА_1 , були ОСОБА_5 , ОСОБА_1 ОСОБА_2 , тобто три члени колгоспного двору, частки яких є рівними, тобто по 1/3 кожного.

ОСОБА_1 успадкувала після смерті сина ОСОБА_3 1/3 частку вказаного об`єкта нерухомості, яку останній набув у спадок після смерті батька ОСОБА_5 , отож ОСОБА_6 стала власником 2/3 частки житлового будинку.

Сторони цього спору просять провести розподіл земельних ділянок, які увійшли до складу спадкової маси після смерті ОСОБА_3 , які він успадкував після смерті батька ОСОБА_5 , та був єдиним спадкоємцем згідно матеріалів спадкової справи.

Вказані земельні ділянки належали ОСОБА_5 на підставі державного акту серії ЯИ № 805692, площею 0,1544 га, для будівництва та обслуговування жилого будинку та господарських будівель та споруд, кадастровий номер: :02:000:0193, та державного акту серії ЯИ № 805693 площею 0,2609 га, для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер: :02:000:0194, які розташовані по АДРЕСА_1 .

Судом встановлено, що відповідно до поданої мирової угоди сторони просять суд визнати право власності за відповідачем на майно, що увійшло до складу спадкової маси після смерті ОСОБА_3 , яке він успадкував після смерті ОСОБА_5 , у той час як відповідач є спадкоємцем другої черги, а тому не може претендувати на спадкове майно.

Водночас суд враховує, що відповідач набула у власність частку житлового будинку в розмірі 1/3, як член колгоспного двору.

Статтею 120 ЗК України визначено особливий правовий механізм переходу прав на земельну ділянку, який також пов`язаний з переходом права на будівлю і споруду, які розміщені на цій земельній ділянці.

Зазначена норма закріплює загальний принцип цілісності об`єкта нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований (принцип єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованих на ній будинку, споруди). За цією нормою визначення правового режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежності від права власності на будівлю і споруду та передбачається механізм роздільного правового регулювання нормами цивільного законодавства майнових відносин, що виникають при укладенні правочинів щодо набуття права власності на нерухомість, і правового регулювання нормами земельного і цивільного законодавства відносин при переході прав на земельну ділянку у разі набуття права власності на нерухомість. Враховуючи принцип єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованих на ній будинку, споруди, слід зробити висновок, що земельна ділянка слідує за нерухомим майном, яке придбаває особа, якщо інший спосіб переходу прав на земельну ділянку не визначено умовами договору чи приписами законодавства.

Отож наведене свідчить, що відповідач може претендувати лише на 1/3 частку земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку та господарських будівель та споруд, кадастровий номер: :02:000:0193, що розташована по АДРЕСА_1 , пропорційно до належного їй майна.

У той же час не має жодних правових підстав для визнання за нею права власності на земельну ділянку згідно державного акту серії ЯИ № 805693 площею 0,2609 га, для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер: :02:000:0194, яка розташована по АДРЕСА_1 .

За матеріалами спадкової справи після смерті ОСОБА_3 інші спадкоємці, окрім позивача ОСОБА_1 відсутні, отож відповідачем у такій справі має бути орган місцевого самоврядування.

Відповідно до ч.5 ст.206 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд, якщо умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб., є невиконуваними.

Ураховуючи те, що в даному випадку будуть порушені права територіальної громади, суд вважає за доцільне відмовити в затвердженні мирової угоди між сторонами цього спору.

Представник позивача надав до суду заяву, в якій просить залучити до участі у справі Липовецьку міську раду Вінницького району Вінницької області.

Відповідно до ч.2 статті 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, залучити до участі у ній співвідповідача.

З урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку, що клопотання представника позивача подане в межах визначеного законодавцем строку, ґрунтується на нормах чинного законодавства, тому підлягає до задоволення.

Керуючись ст. 51, 206, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в затвердженні мирової угоденої 23.04.2021 між сторонами у цивільній справі №136/414/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності по спадщині за законом.

Клопотання представника позивача про залучення до участі у справі співвідповідача, - задовольнити.

Залучити до участі у справі в якості співвідповідача Липовецьку міську раду Вінницького району Вінницької області.

Відкласти підготовче судове засідання з розгляду даної цивільної справ на 11.06.2021 об 11:00 год., про що повідомити сторін.

Роз`яснити, що у зв`язку із залученням співвідповідача, такі особи мають право подати клопотання про розгляд справи спочатку не пізніше двох днів з дня вручення відповідної ухвали. Якщо таке клопотання не буде подане у вказаний строк, суд продовжує розгляд справи.

Направити сторонам копію даної ухвали.

Зобов`язати позивача не пізніше 5 днів з дня отримання даної ухвали направити співвідповідачеві копію позовної заяви та доказів, що до неї долучено.

Встановити строк для подання співвідповідачем відзиву на позов 15 днів з дня вручення ухвали. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Співвідповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач заперечення проти відповіді на відзив протягом 5 днів з дня їх отримання. Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив та заперечення до закінчення підготовчого провадження, якщо судом не встановлено інший строк.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет - http://court.gov.ua/fair/.

Учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення Липовецького районного суду Вінницької області (в суді наявна технічна можливість).

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя С.В. Шпортун