Ухвала

18 травня 2021 року

м. Київ

справа № 525/391/19

провадження № 61-12642св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Жданової В. С., Коротенка Є. В.,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження без повідомлення учасників цивільну справу за позовом Релігійної громади Михайлівського молитовного будинку Української Православної Церкви до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , треті особи: Полтавська обласна державна адміністрація, Департамент культури і туризму Полтавської обласної державної адміністрації, про визнання незаконними та скасування рішень загальних зборів

за касаційною скаргою адвоката Бабія Володимира Вікторовича як представника ОСОБА_2 на постанову Полтавського апеляційного суду від 30 липня 2020 року у складі колегії суддів: Карпушина Г. Л., Одринської Т. В., Пікуль В. П.,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2019 року Релігійна громада Михайлівського молитовного будинку Української Православної Церкви звернулася до суду з указаним позовом, в якому просила визнати незаконним рішення Загальних зборів віруючих релігійної громади Михайлівського молитовного будинку (Михайлівської церкви) Української Православної Церкви села Устивиця Великобагачанського району Полтавської області, які оформлені протоколом від 08 лютого 2019 року № 1, підписане ОСОБА_1 як головою зборів та ОСОБА_2 як секретарем зборів та скасувати протокол від 08 лютого 2019 року № 1 Загальних зборів віруючих релігійної громади Михайлівського молитовного будинку (Михайлівської церкви) Української Православної Церкви села Устивиця Великобагачанського району Полтавської області як незаконний.

Великобагачанський районний суд Полтавської області рішенням від 12 вересня 2019 року в задоволенні позову відмовив. Вирішив питання про розподіл судових витрат.

Полтавський апеляційний суд ухвалою від 23 липня 2020 року закрив провадження у справі за позовом Релігійної громади Михайлівського молитовного будинку Української Православної Церкви до ОСОБА_1 з підстав, передбачених пунктом 7 частини першої статті 255 ЦПК України, у зв`язку із смертю останнього.

Полтавський апеляційний суд постановою від 30 липня 2020 року рішення Великобагачанського районного суду Полтавської області від 12 вересня 2019 року скасував та ухвалив нове рішення, яким позов задовольнив. Визнав незаконним рішення Загальних зборів віруючих релігійної громади Михайлівського молитовного будинку (Михайлівської церкви) Української Православної Церкви села Устивиця Великобагачанського району Полтавської області, які оформлені протоколом від 08 лютого 2019 року № 1, підписане ОСОБА_1 як головою зборів та ОСОБА_2 як секретарем зборів. Скасував протокол від 08 лютого 2019 року № 1 Загальних зборів віруючих релігійної громади Михайлівського молитовного будинку (Михайлівської церкви) Української Православної Церкви села Устивиця Великобагачанського району Полтавської області.

У касаційній скарзі, поданій до Верховного Суду 25 серпня 2020 року, адвокат Бабій В. В. як представник ОСОБА_2 просить скасувати постанову Полтавського апеляційного суду від 30 липня 2020 року та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Ухвалою Верховного Суду від 28 серпня 2020 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано її матеріали з Великобагачанського районного суду Полтавської області.

14 вересня 2020 року справа надійшла до Верховного Суду.

Частиною другою статті 389 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильного застосування судами норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом Релігійної громади Михайлівського молитовного будинку Української Православної Церкви до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , треті особи: Полтавська обласна державна адміністрація, Департамент культури і туризму Полтавської обласної державної адміністрації, про визнання незаконними та скасування рішень загальних зборів, за касаційною скаргою адвоката Бабія Володимира Вікторовича як представника ОСОБА_2 на постанову Полтавського апеляційного суду від 30 липня 2020 року призначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії із п`яти суддів.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: А. Ю. Зайцев

В. С. Жданова

Є. В. Коротенко