провадження № 2/752/3977/21
УХВАЛА

13.05.2021 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі судді Чередніченко Н.П.

за участю секретаря Шевчук М.Ю.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження повторне клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Воробйова Євгена Леонідовича про витребування доказів від 12.05.2021 року по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БРСМ-Нафта», Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро Смарт Пауер» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про спростування недостовірної інформації та захист ділової репутації, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БРСМ-Нафта», Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро Смарт Пауер» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про спростування недостовірної інформації та захист ділової репутації.

12.05.2021 року до суду від представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Воробйова Є.Л. надійшло повторне клопотання, в якому сторона відповідача просить суд витребувати в ГУ ДПС в Одеській області інформацію щодо ТОВ «Гросетто», в тому числі, зокрема, чи підпадало вказане товариство під критерії ризиковості підприємств з ПДВ у 2020 році, чи відноситься товариство в 2020 році до високо ступеня ризику, тощо. В обґрунтування клопотання зазначено, що ухвалою суду від 15.04.2021 року у даній справі в задоволенні клопотання про витребування доказів щодо ТОВ «Гросетто» від 10.03.2021 року було відмовлено. Однак, відповідач вважає за необхідне подати повторне клопотання про витребування доказів щодо вказаного товариства із врахуванням зауважень, викладених в зазначеній ухвалі суду. Сторона відповідача серед іншого вважає, що з метою встановлення факту здійснення чи нездійснення господарської діяльності зазначеним товариством необхідна інформація, яку відповідач отримати самостійно не може, а тому представник відповідача вимушений звернутись до суду із даним клопотанням повторно.

Представник позивача ТОВ «БРСМ-Нафта» та ТОВ «Євро Смарт Пауер» в судовому засіданні просив в задоволенні клопотання відмовити.

Представники відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судовому засіданні наполягали на задоволенні клопотання.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що в задоволенні клопотання слід відмовити за наступних підстав.

Судом встановлено, що 11.03.2021 року до суду від представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Воробйова Є.Л. надійшло клопотання, в якому сторона відповідача просила суд витребувати в ГУ ДПС в Одеській області інформацію щодо ТОВ «Гросетто», в тому числі, зокрема, чи перебуває вказане товариство в переліку ризикових та чи складались акти про неможливість перевірки вказаного товариства. В обґрунтування клопотання було зазначено, що позивач заперечує щодо доводів, викладених у відзиві, а саме те, що ТОВ «Гросетто» має негативну податкову інформацію та що у товариства можливо відсутні господарські операції протягом 2020 року. Таким чином з метою встановлення факту здійснення чи нездійснення господарської діяльності зазначеним товариством необхідна інформація, яку відповідач отримати самостійно не може, а тому представник відповідача вимушений був звернутись до суду із даним клопотанням.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 15.04.2021 року, в задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Воробйова Є.Л. про витребування доказів щодо ТОВ «Гросетто» по даній справі було відмовлено, зокрема, з огляду на те, що ці докази фактично виходять за межі предмету доказування, а тому суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання сторони відповідача про витребування доказів.

Разом з тим, в стороною відповідача повторно було подано клопотання про витребування доказів щодо ТОВ «Гросето» із посиланням на прийняття до уваги зауважень, викладених в зазначеній ухвалі суду та необхідності витребування інформації щодо вказаного товариства.

Однак, при вирішенні питання щодо можливості розгляду повторного клопотання сторони відповідача про витребування доказів, суд приймає до уваги те, що у відповідності до ст. 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

У відповідності до ч. 2 ст. 83 ЦПК України, відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Згідно із ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до ст. 120 ЦПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Пунктом 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» вказано на те, що строки, встановлені ЦПК України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів.

У відповідності до ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до ст. 222 ЦПК України, головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно із ч. 2 ст. 44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин, суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 3 ст. 44 ЦПК).

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 4 ст. 44 ЦПК).

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд, при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суду своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до частини другої статті 2 ЦПК України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право.

Відповідно до принципу 2 Рекомендацій № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо принципів цивільного судочинства, спрямованих на вдосконалення функціонування правосуддя, ухвалених Комітетом Міністрів Ради Європи на 367 засіданні заступників міністрів 28 лютого 1984 року, коли в ході судового провадження сторона поводиться недобросовісно і явно зловживає процедурою з очевидною метою затягти провадження, суд має бути наділений повноваженнями або невідкладно винести рішення по суті справи, або застосувати санкції, такі як накладення штрафу, відшкодування завданих збитків або позбавлення права на процесуальну дію; в особливих випадках суд має бути у змозі стягнути судові витрати з адвоката.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Зацікавлена особа має лише демонструвати належне виконання всіх процесуальних заходів, які її стосуються з метою запобігання затримок, і отримання доступу до заходів національного законодавства щодо скорочення проваджень (рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07 липня 1989 року, заява № 11681/85, § 35).

За приписами пункту 5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Неможливість суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08 листопада 2005 року у справі № 36655/02 «Смірнова проти України», рішення ЄСПЛ від 27 квітня 2000 року у справі № 30979/96 «Фрідлендер проти Франції» (Frydlender v. France)). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30 листопада 2006 року у справі «Красношапка проти України»).

Суд вважає за необхідне зазначити про те, що справа перебуває на розгляді в суді із грудня 2020 року, підготовче судове засідання у справі було призначено на 27.01.2021 року, судом вирішувались подані стороною відповідача клопотання у відповідності до вимог закону, однак, на даний час підготовче провадження у справі не закінчено, зокрема, в зв`язку із поданням стороною відповідача повторних клопотань після постановлення судом ухвал за результатами розгляду первісних клопотань сторони відповідача.

Враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством, зважаючи на процесуальну поведінку сторони відповідача, та на те, що сторона відповідача мала можливість заявити відповідні клопотання із наведенням всіх доводів і обгрунтувань до розгляду першого клопотання про витребування доказів, суд вважає, що сторона відповідача своїми діями не дає можливим вирішити справу у встановлений законом строк, зловживає своїми процесуальними правами шляхом затягування процесу.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги розумні строки розгляду справ, суд розцінює подання стороною відповідача повторного клопотання про витрубування доказів щодо ТОВ «Гросетто», як зловживання процесуальними правами, а тому вважає, що повторне клопотання слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 13, 43, 44, 84, 91-93, 120, 141, 209-210, 258, 260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

повторне клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Воробйова Євгена Леонідовича про витребування доказів від 12.05.2021 року по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БРСМ-Нафта», Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро Смарт Пауер» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про спростування недостовірної інформації та захист ділової репутації, - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.П. Чередніченко