"21" травня 2021 р. Справа № 363/1929/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2021 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Рудюк О.Д., розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення земельного сервітуту на право проходу та проїзду по земельним ділянкам, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , через представника ОСОБА_3 , звернулась до суду з позовною заявою в якій просить встановити на користь ОСОБА_1 безстроковий, безоплатний земельний сервітут на право проходу та проїзду велосипедом, автомобілем чи іншими видами транспорту, до належної їй земельної ділянки з кадастровим номером :20:281:0101 через частини земельних ділянок по адресі: Київська область, Вишгородський район, Лютізька сільська рада, с/т «Геофізик», кадастрові номера :20:281:0103, :20:281:0104, що належать гр. ОСОБА_2 згідно варіанту №3 до висновку експерта за результатами проведення земельно-технічного дослідження №174/02-2021 від 02.03.2021 року.

Відповідно до ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч.2 ст.175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатись до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява ОСОБА_1 подана та підписана представником позивача ОСОБА_3 . На підтвердження повноважень представництва до матеріалів позовної заяви долучено копію довіреності від 03.08.2017 року, зареєстровану в реєстрі за №432 посвідчену Токарем Ю.Л. Радником з консульських питань Посольства України у Сполучених Штатах Америки, згідно з якою ОСОБА_1 уповноважила ОСОБА_4 та ОСОБА_3 представляти її інтереси в судах України всіх рівнів.

Частиною 1 статті 60 ЦПК України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно ч.2 ст.60 ЦПК України, під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до ч.6 ст.19 ЦПК України, суд може визнати малозначною справу незначної складності, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Такого переліку справ ЦПК не містить, але є перелік справ, які не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження (частина 4 статті 274 ЦПК України).

Такими справами є: справи, в яких ціна позову перевищує 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (наразі 567 500,00 грн.); сімейні (крім тих, що стосуються аліментів, додаткових витрат на дитину і розірвання шлюбу, бо ці справи є малозначними в силу закону); щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави.

Отже, якщо справа не є малозначною в силу закону і не підпадає під вищевказаний перелік справ, суд має повноваження визнати її малозначною.

За позицією Верховного Суду (постанова від 27.12.2018 року по справі №589/3937/17) суд вправі відносити справу до категорії малозначних на будь-якій стадії її розгляду; справа може бути визнана малозначною лише за постановлення ухвали суду про віднесення її до категорії малозначних; справа не може бути малозначною в силу закону, якщо серед позовних вимог наявні вимоги немайнового характеру.

Таким чином, якщо позов містить хоча б одну немайнову вимогу то справа за його розглядом не є малозначною поки суд не винесе ухвалу про віднесення справи до категорії малозначних.

Враховуючи викладене, позовна заява могла бути подана до суду особисто позивачем або адвокатом.

ОСОБА_3 не являється адвокатом чи законним представником ОСОБА_1 , так як доказів протилежного до позовної заяви не долучено, а отже у відповідності до приписів статті 60 ЦПК України, не наділений правом підпису.

В порушення вимог процесуального закону матеріали позовної заяви не містять документів, що підтверджують повноваження ОСОБА_3 як адвоката.

Згідно з п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до ч.5, 6 ст.185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

За таких обставин, враховуючи що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення земельного сервітуту на право проходу та проїзду по земельним ділянкам, подана та підписана особою, яка немає права її підписувати та подавати, вона підлягає поверненню позивачу.

На підставі викладеного та керуючись статтями 60-62, 175, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення земельного сервітуту на право проходу та проїзду по земельним ділянкам - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя О.Д.Рудюк