Справа № 308/376/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

12 травня 2021 року місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Іванов А.П., за участі секретаря судового засідання Боти О.І., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

13.01.2021 представник позивача АТ КБ «Приватбанк» за довіреністю Ляр Д.Ю. звернувся до суду із позовом до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № б/н від 21.03.2016 у сумі 11187,30 грн., а також судових витрат у сумі 2102 грн.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідач з метою отримання банківських послуг підписав заяву б/н від 21.03.2016, за якою відповідачу було відкрито кредитний рахунок, встановлено початковий кредитний ліміт, який згодом збільшено до суми 12000 грн., та видано кредитну картку. Вказує, що позивач свої зобов`язання за договором виконав у повному обсязі, а саме надав можливість відповідачу розпоряджатися кредитними коштами на умовах, визначених договором. Відповідач зобов`язався повернути витрачену частину кредитного ліміту, здійснювати погашення кредиту та процентів у розмірі не менше мінімального обов`язкового платежу, чого своєчасно не зробив. У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором та з врахуванням внесених коштів на погашення заборгованості відповідач станом на 09.11.2020 має заборгованість у 11187,30 грн., з яких 8648, 32 грн. заборгованість за простроченим тілом кредиту, 1963, 33 грн. заборгованість за простроченими відсотками, 575, 65 грн. заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно зі ст. 625.

У судове засідання представник позивача не з`явився, в матеріалах справи наявне клопотання про розгляд справи за його відсутності, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач, будучи повідомленим про день та час розгляду справи, в тому числі шляхом розміщення відповідного повідомлення про виклик на вебпорталі Судова влада України, в судове засідання повторно не з`явився, причини неявки суду не повідомив, відзиву на позовну заяву не подав.

На підставі ст. 280, ч. 2 ст. 247 ЦПК України суд вважає можливим провести заочний розгляд справи без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд приходить до наступних висновків.

Відповідач з метою отримання банківських послуг звернувся до АТ КБ «ПриватБанк», де підписав анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку від 21.03.2016. Відповідач підтвердив своїм підписом, що вказана заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг і тарифами тощо складають між ним та банком договір про надання банківських послуг, з якими останній ознайомився та зобов`язувався виконувати.

Відтак 21.03.2016 шляхом підписання відповідачем анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку між сторонами укладено договір №б/н.

З довідки про кредитні картки видно, що відповідачу договором №б/н було надано ряд кредитних карток, востаннє 12.03.2019 з кінцевим терміном дії 10/22.

З довідки про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на відповідача видно, що старт карткового рахунку датований 19.01.2016, 12.03.2019 кредитний ліміт встановлено у сумі 12000, надалі відбулися зміни кредитного ліміту: 15.03.2019 кредитний ліміт зменшено до суми 5544, 42 грн., 04.04.2019 0 грн.

До кредитного договору позивач додав Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна»: «Універсальна, 30 днів пільгового періоду», «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», «Універсальна Contract», «Універсальна Gold» та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг.

Окрім цього матеріали справи містять копію паспорту споживчого кредиту підписану відповідачем 26.11.2019, в якій міститься зокрема інформація про реальну річну процентну ставку, порядок повернення кредиту, процентну ставку, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту тощо.

До позовної заяви додано виписку до договору №б/н, в якій відображені деталі операцій за карткою, виданої відповідачу, станом на 11.11.2020. Видно, що відповідач здійснював зняття готівки, розраховувався за продукти в магазині тощо, що свідчить про користування ним кредитними коштами.

Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).

Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.

За змістом статті 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.

Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.

Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

В силу ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди (ч. 1 ст. 611 ЦК України).

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення.

Статтею 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання, а відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Разом з тим, з вищевказаної виписки по картковому рахунку та з розрахунку заборгованості видно, що відповідач вносив кошти на погашення заборгованості, однак з доданого до позовної заяви розрахунку заборгованості за договором №б/н від 21.03.2016 з`ясовано, що відповідач не надав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості, внаслідок чого така станом на 09.11.2020 становить суму у 11187,30 грн., з яких 8648, 32 грн. заборгованість за простроченим тілом кредиту, 1963, 33 грн. заборгованість за простроченими відсотками, 575, 65 грн. заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно зі ст. 625.

У відповідності до статті 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з частиною першою статті 1 ЦК України цивільні відносини засновані на засадах юридичної рівності, вольного волевиявлення та майнової самостійності їх учасників.

Основні засади цивільного законодавства визначені у статті 3 ЦК України.

Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у пункті 3 частини першої статті 3 ЦК України.

У ч. ч. 1, 3 ст. 509 ЦК України вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Враховуючи, що позивачем надано докази порушення та невиконання відповідачем взятих на себе зобов`язань за договором, приймаючи до уваги те, що відповідач жодних доказів відсутності у нього заборгованості перед позивачем як банком не надав, наданий останнім розрахунок заборгованості не спростував, а тому суд приходить до переконання, що даний позов підлягає до задоволення в обсязі заявлених позовним вимог.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Тож, у зв`язку з задоволенням позову у повному обсязі, з відповідача підлягає стягненню сплачений позивачем судовий збір.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 4, 6, 10, 12, 141, 228, 229, 247, 263, 265, 273, 274 279, 280-282, 354 ЦПК України, ст. ст. 549-551, 625, 651, 1049-1050, 1052, 1054 ЦК України, суд

ухвалив:

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання за адресою АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» (код за , місцезнаходження за адресою м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 50, юридична адреса м. Київ, вул. Грушевського, 1 Д) заборгованість за кредитним договором № б/н від 21.03.2016 в сумі 11187 /одинадцять тисяч сто вісімдесят сім/ гривень 30 копійок, яка розрахована станом на 09.11.2020 та складається з 8648,32 грн. заборгованість за простроченим тілом кредиту, 1963,33 грн. заборгованість за простроченими відсотками, 575,65 грн. заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно зі ст. 625, а також сплачений позивачем судовий збір в сумі 2102 /дві тисячі сто дві/ гривні.

Заочне рішення може бути переглянуте Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України, шляхом подання апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов