ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2021 року

м. Черкаси

справа № 705/1799/18 провадження № 22-ц/821/50/21 категорія на ухвалу

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Бородійчука В.Г.,

суддів: Єльцова В.О., Карпенко О.В.

секретаря: Анкудінова О.І.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 ;

ОСОБА_2 ;

ОСОБА_3

відповідач: ОСОБА_4

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 04 листопада 2020 року про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання заповіту недійсним.

в с т а н о в и в :

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У травні 2018 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_4 про визнання заповіту недійсним.

У вересні 2020 року представник позивачів заявив клопотання про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи на предмет встановлення психічного стану спадкодавця ОСОБА_5 станом на час складання оскаржуваного заповіту.

Просили проведення експертизи доручити експертам Державної установи «Центр психічного здоров`я і моніторингу наркотиків та алкоголю Міністерства охорони здоров`я України».

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 04 листопада 2020 року призначено у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання заповіту недійсним судово-психіатричну (посмертну) експертизу.

На вирішення судово-психіатричної (посмертної) експертизи поставлено питання:

чи могла ОСОБА_5 на час складання нею заповіту, а саме 29 січня 2018 року усвідомлювати значення своїх дій, надавати належну їм оцінку та керувати ними?

Проведення судово-психіатричної (посмертної) експертизи доручено експертам Державної установи «Центр психічного здоров`я і моніторингу наркотиків та алкоголю Міністерства охорони здоров`я України».

Витрати за проведення експертизи покладено на позивачів.

Провадження на час проведення експертизи зупинено.

Ухвала суду мотивована тим, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог або заперечень.

Системний аналіз норм ЦПК України, свідчить про те, що обов`язок суду, призначити експертизу, встановлений ст. 105 ЦПК України, виникає за наявності умов для проведення експертизи, передбачених ст. 103 ЦПК України, тому клопотання про проведення експертизи підлягає задоволенню.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

ОСОБА_4 звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 04 листопада 2020 року та направити матеріали справи для продовження розгляду до Уманського міськрайонного суду.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апеляційна скарга мотивована тим, що представником відповідача акцентувалась увага суду першої інстанції про передчасність задоволення клопотання про призначення судово-психіатричної (посмертної) експертизи у зв`язку із тим, що свідки зі сторони відповідача допитані не були, та наголошувалось на доцільності, об`єктивності, а головне законності призначення відповідної експертизи після допиту всіх 11 свідків.

Дані доводи судом були проігноровані та винесено незаконну ухвалу про призначення судово-психіатричної (посмертної) експертизи.

Крім того, в ході винесення вказаної незаконної ухвали відповідач був позбавлений можливості, щодо постановки питань експертам в рамках проведення судово-психіатричної (посмертної) експертизи.

Отже, для вирішення спору у справі важливим є встановлення психічного стану заповідача у момент складання заповіту, а не загальний діагноз, який спостерігається тривалий час. Наявність хронічної хвороби не означає, що особа завжди не усвідомлює значення своїх дій і не може керувати ними. Важливим є стан особи саме у момент вчинення правочину. Встановлення такого стану особи у момент вчинення правочину є предметом дослідження судово-психіатричної експертизи виходячи саме з матеріалів справи.

Відзив на апеляційну скаргу до суду не находив.

Мотивувальна частина

Позиція Апеляційного суду

Згідно зі ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_4 не підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить Апеляційний суд, та застосовані норми права

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Згідно із ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому, суд має сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина 1 статті 81 ЦПК України).

Предметом позову в межах даної справи є вимога позивачів про визнання заповіту, який склала ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , недійсним. В обґрунтування своїх вимог позивачі посилаються на те, що ОСОБА_5 в момент складання заповіту не могла в повній мірі усвідомлювати значення своїх дій. Тому позивачі, посилаючись на положення ст. 225 ЦК України, просять визнати недійсним заповіт.

Відповідно до статті 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі з`явлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами; призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

За змістом частини третьої статті 102 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи можуть запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта (частини 4, 5 статті 103 ЦПК України).

Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

Із аналізу вказаних норм вбачається, що судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, викладеної у справі «Дульський проти України» (заява № 61679/00), експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури та призначається у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Як роз`яснив Пленум Верховного суду України в своїй постанові № 9 від 06.11.2009 року «Про судову практику розгляду цивільних справи по визнання правочинів недійсним», а саме в п. 16 правила статті 225 ЦК поширюються на ті випадки, коли фізичну особу не визнано недієздатною, однак у момент вчинення правочину особа перебувала в такому стані, коли вона не могла усвідомлювати значення своїх дій та (або) не могла керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння тощо) . Для визначення наявності такого стану на момент укладення правочину суд відповідно до статті 145 ЦПК (в попередній редакції) зобов`язаний призначити судово-психіатричну експертизу за клопотанням хоча б однієї зі сторін. Справи про визнання правочину недійсним із цих підстав вирішуються з урахуванням як висновку судово-психіатричної експертизи, так і інших доказів відповідно до статті 212 ЦПК (в попередній редакції). При розгляді справ за позовами про визнання недійсними заповітів на підставі статті 225, частини другої статті 1257 ЦК суд відповідно до статті 145 ЦПК (в попередній редакції) за клопотанням хоча б однієї зі сторін зобов`язаний призначити посмертну судово-психіатричну експертизу. Висновок такої експертизи має стосуватися стану особи саме на момент вчинення правочину.

Матеріали справи свідчать, що предметом доказування у цій справі є психічний стан спадкодавця ОСОБА_5 станом на час написання оскаржуваного заповіту.

Відтак, питання, на яке позивачі бажають отримати відповідь, має безпосередній зв`язок з вказаною підставою позову, і на нього можна отримати відповідь лише експертним шляхом, призначивши судову експертизу.

Отже висновок про недієздатність учасника такого правочину слід робити, на основі доказів, які свідчать про внутрішній, психічний стан особи в момент вчинення правочину, висновок експертизи в такій справі є обов`язковим доказом і йому слід давати належну оцінку в сукупності з іншими доказами, але будь-які зовнішні обставини (показання свідків про поведінку особи тощо) мають лише побічне значення для встановлення того, чи була здатною особа в конкретний момент вчинення правочину розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними, що може встановлюватись лише відповідним експертним висновком.

Тобто, враховуючи предмет та підстави позовних вимог, за наявності відповідного клопотання сторони в справі, суд першої інстанції дотримався норм процесуального законодавства та дійшов правильного висновку щодо призначення експертизи в справі, що, до того ж, за наявності необхідних умов, є обов`язком суду відповідно до норм діючого законодавства.

З урахуванням вищевикладеного, встановлено, суд першої інстанції прийшов до вірного висновку, що з метою повного і об`єктивного вирішення даної справи, слід призначити по справі посмертно судово-психіатричної експертизу.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та не дають підстав для висновку про порушення судом норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення питання щодо призначення експертизи та зупинення провадження у справі.

Оскільки ухвалу суду постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для її зміни або скасування не вбачається.

Згідно з пунктом першим частини першої статті 374 та статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги залишає судове рішення без змін, а скаргу без задоволення, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи, що справа по суті спору не розглядалась, питання щодо розподілу судових витрат за подачу апеляційної скарги не вирішується.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 04 листопада 2020 року про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання заповіту недійсним залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови виготовлено 13 січня 2021 року.

Головуючий В.Г. Бородійчук

Судді В.О. Єльцов

О.В. Карпенко