КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

Справа №756/15260/19 Головуючий у 1 інстанції: Белоконна І.В.

Провадження №22-ц/824/8058/2021 Суддя-доповідач: Гаращенко Д.Р.

17 травня 2021 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Гаращенко Д.Р., перевіривши відповідність ст.ст. 355-356 ЦПК України апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 25 лютого 2021 року в справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Маршала Тимошенка, 13-А» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 , про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 25 лютого 2021 року позов Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Маршала Тимошенка, 13-А» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 , про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, 17 квітня 2021 року ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу та заяву про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду.

В обґрунтування причин пропуску строку на апеляційне оскарження зазначила, що в судовому засіданні 25 лютого 2021 року було проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду, повний текст якого складено 03 березня 2021 року. Копію повного тексту оскаржуваного рішення суду вона отримала 19 березня 2021 року в канцелярії суду першої інстанції.

Згідно з ч. 1 ст. 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно протоколу судового засідання від 24 лютого 2021 року суд першої інстанції видалився до нарадчої кімнати, рішення суду буде проголошено 25 лютого 2021 року о 10:00 год. (а.с. 42-45)

Як вбачається із матеріалів справи 25 лютого 2021 року фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалося у зв`язку з неявкою сторін. (а.с. 46)

Повний текст рішення суду виготовлено 03 березня 2021 року. (а.с. 48-51)

До апеляційної скарги додана копія оскаржуваного рішення з відміткою дати засвідчення «19 березня 2021 року». (а.с. 88-89)

Апеляційна скарга ОСОБА_1 подана 17 квітня2021 року. (а.с. 90-91)

Враховуючи вказані обставини, положення ст. 129 Конституції України про забезпечення права на апеляційний перегляд справи, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ч. 1 ст.127 ЦПК України, суд приходить до висновку про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду, а тому строк на апеляційне оскарженнярішення Оболонського районного суду міста Києва від 25 лютого 2021 рокупідлягає поновленню.

До апеляційної скарги ОСОБА_1 додано клопотання про звільнення від сплати судового збору.

В обґрунтування підстав для звільнення від сплати судового збору посилається на, що вона перебуває у тяжкому майновому стані. З листопада 2011 року вона не працевлаштована, виплат з державного бюджету не отримує, інших джерел доходу немає. Сума судового збору в розмірі 3010,50 грн перевищує 5% розміру річного доходу за 2020 календарний рік.

У ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до п. 1 ч. 1, ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За приписами статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК Україниєдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Вищезазначена норма закріплює дискреційне право, а не обов`язок суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати. Його реалізація не може призводити до порушення принципу процесуального рівноправ`я сторін та знаходиться в безпосередній залежності від доведеності за допомогою належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів обставин щодо того, що скрутне майнове становище особи не дозволяє їй сплатити судовий збір у встановленому чинним законодавством розмірі. З метою недопущення зловживання процесуальними правами суд має враховувати: предмет спору, наявність у особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, рахунків в банківських та інших фінансових установах та можливість розпорядження ними, вік особи та її працездатність, склад сім`ї та наявність утриманців тощо.

Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

ОСОБА_1 на підтвердження підстав для звільнення від сплати судового збору надає копію трудової книжки, Витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 13 квітня 2021 року, Відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 14 квітня 2021 року за період з І кварталу 2020 року по І квартал 2021 року, довідку форми ОК-7 Пенсійного фонду України від 13 квітня 2021 року.

Так, надані Відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 14 квітня 2021 року за період з І кварталу 2020 року по І квартал 2021 року свідчать саме про відсутність такої інформації у Державній фіскальній службі України, а не про відсутність доходів у ОСОБА_1 за вказаний період часу.

Щодо посилань ОСОБА_1 на запис у трудовій книзі про останнє місце її роботи у листопаді 2011 року та довідку форми ОК-7 Пенсійного фонду України від 13 квітня 2021 року, то дані документи свідчать лише про те, що апелянт не працевлаштована.

Водночас, ОСОБА_1 1971 року народження, є особою працездатного віку.

Апеляційна скарга та додані до неї матеріали не містять даних про те, що ОСОБА_1 є непрацездатною особою.

Відсутність даних про апелянта у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань не підтверджують відсутність у ОСОБА_1 доходу.

Подані ОСОБА_1 документи не є достатніми доказами, які підтверджують скрутне матеріальне становище апелянта та не свідчать про відсутність у неї банківських рахунків з наявністю на них коштів, а також нерухомого чи рухомого майна, яке може приносити їй певний дохід.

З огляду на викладене клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги не підлягає задоволенню.

Згідно з пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

За подання до суду позовної заяви позивачем сплачено судовий з бір у розмірі 2007 грн.

Отже, 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні заяви, становить 2007 грн ? 150% = 3010,50 грн, а тому апелянт має сплатити судовий збір у розмірі 3010 грн 50 коп. на реквізити Київського апеляційного суду (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: №UA0026010; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від (дата оскаржуваного рішення), по справі (номер справи), Київський апеляційний суд).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, застосовуються положення ст.185 ЦПК України.

Згідно з ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способом і строком їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вище, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для усунення виявлених судом недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 357 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження рішення Оболонського районного суду міста Києва від 25 лютого 2021 року.

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 25 лютого 2021 рокузалишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали шляхом надання суду апеляційної інстанції оригіналу квитанції про сплату судового збору в розмірі 3010 грн 50 коп. на реквізити Київського апеляційного суду (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: №UA0026010; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від (дата оскаржуваного рішення), по справі (номер справи), Київський апеляційний суд).

Роз`яснити, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Д.Р. Гаращенко