Справа № 444/489/21
Провадження № 2/444/504/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

17 травня 2021 року Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Зеліско Р. Й.,

секретар судового засідання Мамедова Г. І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Жовква Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів (аліментів) на утримання неповнолітніх дітей,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась в суд з позовом до відповідача про стягнення аліментів в розмірі по 1500,00 гривень на кожну дитину щомісячно до досягнення ними повноліття. Свої позовні вимоги мотивує тим, що з відповідачем 01.10.2009 року зареєструвала шлюб у Сопошинській сільській раді Жовківського району Львівської області. Від шлюбу у сторін народилась троє дітей: дочка, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дочка, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , син, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Батьком дитини є відповідач і про це записано у свідоцтві про його народження.

Діти проживають з позивачкою та перебувають повністю на її утриманні, оскільки відповідач жодної матеріальної участі в утриманні дітей не приймає. Вказує, що систематичне заподіяння шкоди психіці дітей, відбилося на їхньому фізичному здоров`ю, що змушує її витрачати значні кошти на діагностику та лікування дітей. Зазначає, що дітям потрібен належний рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального та соціального розвитку. Просить позов задоволити.

Позивач у судове засідання не з`явилася, однак надала заяву у якій просить розглядати справу у її відсутності. Позовні вимоги підтримала та просить такі задоволити. Не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення такого був повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Від нього не надходило на адресу суду жодних клопотань, заяв про відкладення судових засідань, відзиву на позовну заяву. Також ним не подавалися на адресу суду клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження з викликом учасників справи.

Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Ч. 1 ст. 280 ЦПК України встановлено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Так як відповідач, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання за зареєстрованою адресою місця проживання , не з`явився в судове засідання без повідомлення причин , що згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України вважається неявкою без поважних причин, не подав відзив , суд приходить до висновку про можливість розгляду справи без участі позивача, зважаючи на подану нею заяву про розгляд справи у її відсутності та без участі відповідача та про постановлення заочного рішення у справі.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно із ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Ч. 2 ст. 81 ЦПК України встановлено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Сторони зареєстрували шлюб 01.10.2009 року у Сопошинській сільській раді Жовківського району Львівської області, що вбачається із копії сідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 .

Судом встановлено, що у сторін є спільні діти - дочка, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 виданого Сопошинською сільською радою Жовківського району Львівської області 12.04.2010 року, актовий запис №4; дочка, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 виданого Сопошинською сільською радою Жовківського району Львівської області 15.05.2012 року, актовий запис №09, син, ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 виданого Сопошинською сільською радою Жовківського району Львівської області 28.05.2014 року, актовий запис №9.

З копії медичної карточки ОСОБА_3 вбачається, що вона має значні проблеми із зором.

З копії результатів психологічного обстеження психологом ОСОБА_6 у КНП «Жовківська центральна районна лікарня» від 01.02.2021 року вбачається, що ОСОБА_3 внаслідок поведінки та ставлення батька стала тривожна та боязка, невпевнена у собі. В неї є ознаки сильного травматичного стресу. За індексом тривожності в неї підвищений рівень, більше 48%.

З висновку психологічного обстеження психологом ОСОБА_6 у КНП «Жовківська центральна районна лікарня» від 27.01.2021 року вбачається, що ОСОБА_4 є тривожною, високий рівень тривожності, у неї підвищений рівень страху, нестальний емоційний фон (плаксивість), відноситься до дітей з соматичними проявами.

Позивач стверджує, що діти проживають з нею і перебувають на її утриманні. Доказів, які б спростовували дані твердження у суду немає.

Відповідно до вимог ст.180 Сімейного кодексу України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Ч. 3 ст. 183 Сімейного кодексу України, встановлено, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Згідно норм ч. 1, 2 ст. 184 Сімейного кодексу України, суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі. Розмір аліментів, визначений судом або за домовленістю між батьками у твердій грошовій сумі, підлягає індексації відповідно до закону. Ч. 1, 2 ст. 182 Сімейного кодексу України встановлено, що при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 31) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; 32) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.

Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Враховуючи те, що діти проживають разом із матір`ю, знаходяться на її утриманні, відповідач не надає коштів на їх утримання, з нього слід стягувати аліменти в примусовому порядку.

При визначенні розміру аліментів судом враховується не тільки заробітна плата платника аліментів, але й інші види доходів, перелік яких наведений у постанові КМ України від 26 лютого 1993 р. № 146 Про перелік видів доходів, які враховуються при визначенні розміру аліментів на одного з подружжя, дітей, батьків, інших осіб. Серед таких доходів, зокрема, основна заробітна плата, усі види доплат і надбавок до неї, премії та винагороди, допомога по безробіттю, пенсія, стипендія, доходи від підприємницької діяльності тощо.

Висновки суду про те, що відповідач є працездатною особою молодого віку ґрунтуються на матеріалах справи, що свідчить про можливість виконання ним обов`язків по утриманню дітей, що передбачено чинним законодавством.

З положення ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини, яка ратифікована постановою Верховної Ради Української РСР від 27.02.1991 р. № 789-ХІІ, частин 7, 8 Сімейного кодексу України під час вирішення будь-яких питань щодо дітей суд повинен виходити з найкращого забезпечення інтересів дітей.

Згідно із ч. 1 ст. 8 Закону України Про охорону дитинства, кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 року», установлено у 2021 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для дітей віком до 6 років: з 1 січня 2021 року - 1921 гривні, з 1 липня - 2013 гривень, з 1 грудня - 2100 гривень, а для дітей віком від 6 до 18 років: з 1 січня 2021 року - 2395 гривень, з 1 липня - 2510 гривні, з 1 грудня - 2618 гривень.

А тому, враховуючи прожитковий мінімум на дітей віком від 6 до 18 років: з 1 січня 2021року - 2395 гривень, з 1 липня - 2510 гривні, з 1 грудня - 2618 гривень, а також вимоги ст. 182 Сімейного Кодексу України згідно якої мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, розмір мінімальної заробітної плати, яка станом на день розгляду справи становить 6000,00 грн., обов`язок обох батьків на утримання дітей, роз`яснення, які містяться у п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 року "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" за якими максимальний розмір аліментів, які стягуються з боржника не повинен перевищувати 50 відсотків розміру заробітної плати /доходів/, той факт, що діти знаходяться на утриманні позивача, а тому суд приходить до висновку, що з відповідача в користь позивача слід стягувати на утримання неповнолітніх дітей, а саме: дочки, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дочки, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , син, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 аліменти в твердій грошовій сумі в розмірі по 1500,00 гривень на кожну дитину щомісячно , але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дати подання позовної заяви, тобто з 22.02.2021 року і до досягнення дітьми повноліття.

Такий розмір аліментів, на думку суду, має забезпечувати гармонійний розвиток дітей зі сторони їх батька, враховуючи потреби дітей.

Згідно із ст. 430 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішення у справах про стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.

Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

А тому, суд прийшов до висновку, що з відповідача в користь держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 908,00 грн.

Зібрані по справі докази, оцінені судом належним чином кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, встановлені судом обставини свідчать про те, що у суду є всі підстави для задоволення позовних вимог позивача.

Керуючись ст. ст. 23, 141, ч. 4 ст. 223, ч. 2 ст. 247, ст. 258, 259, 264, 265, 280-282, 354, ст. 430 Цивільного процесуального кодексу України, ст. ст. 15, 180, 182, 184 Сімейного кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов задоволити.

Стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_5 , виданий Жовківським РВ УМВС України у Львівській області 15.03.1999 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків НОМЕР_6

в користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_7 виданий Жовківським РВ ГУДМС України у Львівській області 28.02.2014 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків НОМЕР_8

на утримання неповнолітніх дітей: дочки, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; дочки, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; сина, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ,

аліменти в розмірі по 1500,00 (одна тисяча п`ятсот) грн. 00 коп. щомісячно на кожну дитину, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дати подання позовної заяви, тобто з 22.02.2021 року і до досягнення дітьми повноліття.

Допустити негайне виконання рішення у межах суми платежу за один місяць.

Розмір аліментів, які стягуються в твердій грошовій сумі, підлягає індексації відповідно до закону.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_5 , виданий Жовківським РВ УМВС України у Львівській області 15.03.1999 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків НОМЕР_6 судовий збір в розмірі 908 грн. 00 коп., який сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Роз`яснити відповідачу, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд- якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга з врахуванням п. 15.5 розділу ХIII "Перехідні положення" ЦПК України, тобто до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, подається до Львівського апеляційного суду через Жовківський районний суд Львівської області.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Зеліско Р. Й.