РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 травня 2021 року м. Харків
Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді Лисиченко С.М.,
за участю секретаря судових засідань - Медведєвої Я.А.,
розглянувши в судовому засіданні в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
22.12.2020 до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якій позивач просить: розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 26.12.2014 Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 907.
В обґрунтування позову позивач посилається на те, що 26.12.2014 Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції укладено шлюб між позивачем ОСОБА_1 (до шлюбу - ОСОБА_3 ) з відповідачем ОСОБА_2 . Від шлюбу у подружжя є неповнолітня дитина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яку позивачка виховує самостійно. Подружнє життя не склалося через несумісність характерів, різні погляди на сімейне життя та обов`язки. Подружні відносини припинилися з травня 2020 року. Спільне господарство не ведеться, шлюб існує формально. Подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить інтересам позивача та інтересам дитини. Вважає, що збереження шлюбу є неможливим, на примирення не згодна. Після розірвання шлюбу донька будуть проживати із позивачем. Спору про поділ майна немає. Після розірвання шлюбу позивачка прохає залишити прізвище « ОСОБА_5 ».
Ухвалою від 24.12.2020 відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
11.03.2021 ухвалою суду за клопотанням відповідача ОСОБА_2 зупинено провадження по справі та надано сторонам строк для примирення терміном на один місяць, призначено справу до судового засідання на 12.04.2021.
Позивачка у судове засідання, яке призначене на 13.05.2021, не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена судом у встановленому законом порядку. Представник позивачки адвокат Шеін І.В. подав до суду заяву про розгляд справи без його участі та за відсутності позивачки, просив позовні вимоги задовольнити.
Відповідач у судове засідання, після спливу встановленого судом строку для примирення, повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений судом у встановленому законом порядку. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходили. Даних про примирення сторін матеріали справи не містять. Причини неявки суду невідомі.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін, та за наявними в справі доказами за правилами спрощеного позовного провадження.
Фіксація судового розгляду справи технічними засобами не проводилась згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Суд, повно і всебічно з"ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, дослідовши докази та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до даних свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 26.12.2014, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , укладено шлюб, зареєстрований 26.12.2014 Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 907. Прізвище після реєстрації шлюбу: чоловіка ОСОБА_5 , дружини ОСОБА_5 .
Від шлюбу сторони мають доньку, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Зазначений факт підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , видане 28.07.2015 Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції.
Згідно статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Суд зазначає, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до статтей 110-112 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Частинами 3, 4 статті 56 Сімейного кодексу України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.
Згідно частини 1 статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до ст.аттей109, 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлене, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення, а також що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.
Частиною 1 статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до ч.астини статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно частини 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, що визначено частино 2 статті 77 ЦПК України.
Згідно частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Судом встановлено, оскільки не спростовано відповідачем, що шлюбно-сімейні відносини між сторонами припинені, на час розгляду даної справи вони спільного господарства не ведуть, мешкають окремо один від одного. Збереження шлюбу суперечить інтересам як позивачки, так і відповідача. Будь-яких доказів на підтвердження того, що після розірвання шлюбу будуть порушені особисті та майнові права сторін, а також права їх дитини, суду не надано.
З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка, подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу є неможливим, у зв`язку з чим позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.
Відповідно до статті 113 Сімейного Кодексу України, зі згоди позивачки, суд вважає за можливим залишити ОСОБА_1 прізвище ОСОБА_5 .
У відповідності до статті 141 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь позивачки судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 908 грн.
Керуючись статтями 12,13,141,200,206,263-265 ЦПК України, суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 26.12.2014 Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 907.
Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище ОСОБА_5 .
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , судовий збір в розмірі 908, 00 грн.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково, шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Харківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу

Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України (в ред. з 15.12.2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 , зареєстрований: АДРЕСА_2 .

Суддя С.М. Лисиченко