Справа № 523/1831/20
Провадження №2/523/1910/21
У Х В А Л А

"18" травня 2021 р.

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Середа І.В., розглянувши матеріали які надійшли за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом зобов`язання звільнити житлове приміщення,

ВСТАНОВИВ:

До Суворовського районного суду м.Одеси 11.11.2020р надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом зобов`язання звільнити житлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки вказане нерухоме майно є приватною власністю позивача, між сторонами договору найму житлового приміщення не укладалось, відповідач є сторонньою особою для позивача, яка перешкоджає йому належним чином володіти та розпоряджатися власністю..

Ухвалою судді Суворовського районного суду м.Одеси від 05.02.2020р. вищевказаний позов було залишено без руху через те, що позивачем не було сплачено судовий збір у розмірі 840,80 грн. та не надано до суду докази про відповідну сплату судового збору.

Копія вказаної ухвали направлялась на адресу ОСОБА_1 , зазначену в заяві, однак повернулась на адресу суду без вручення адресату, з відміткою поштового працівника «за закінченням терміну зберігання». Крім того, неодноразово (11.09.2020р., 21.01.2021р., 27.02.2021р.) за номером телефону, вказаному в позові, ОСОБА_1 було повідомлено про наявність ухвали про залишення позову без руху. Враховуючи те, що було здійснено усі заходи для отримання заявником копії ухвали, тому відповідно до п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України вона вважається врученою йому належним чином.

Згідно ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначено у рішенні ВС від 07.02.2020р. (справа № 390/116/18-ц, провадження № 61-6481ск19), як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (стаття 1 ЦПК України).

Особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки (частина третя статті 27 ЦПК України).

Практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії» від 04 жовтня 2001 року наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Так, у кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

ОСОБА_1 надавався строк для усунення недоліків позовної заяви, однак, своїми процесуальними правами він скористався, не проявив належної обачності у захисті своїх прав та не цікавився результатами розгляду поданої позовної заяви.

Отже, вказані обставини дають підстави вважати, що позивач фактично втратив інтерес до поданої заяви.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Приймаючи до уваги зазначене та оскільки у встановлений законом строк ухвала суду про залишення без руху виконана не була, а отже, вказані судом недоліки позивач не усунув, тому відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, позов ОСОБА_1 слід вважати неподаним та повернути позивачу.

Керуючись ст.ст.44,128,185,260,261,353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом зобов`язання звільнити житлове приміщення - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позову.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвалу складено та підписано 18.05.2021р.

Суддя: