УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2021 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Майдан С.І.

за участю секретаря Романенко І.О.,

розглянувши у підготовчому засіданні в м.Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , поданим від імені та в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Нікодон Ольга Олександрівна, Корабельний районний у місті Херсоні відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса)про встановлення факту проживання однією родиною та факту батьківства,

встановив:

В провадженні Херсонського міського суду Херсонської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , поданим від імені та в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Нікодон Ольга Олександрівна, Корабельний районний у місті Херсоні відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про встановлення факту проживання однією родиною та факту батьківства.

Представник позивача ОСОБА_1 надала до суду заяву, якою просить призначити за справою судову молекулярно-генетичну експертизу, на вирішення якої просить поставити питання: чи є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , біологічним батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , чи це виключається? Для забезпечення проведення експертизи просить провести ексгумацію трупа ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , який похований в АДРЕСА_1 . Проведення ексгумації та приведення після ексгумації могили в попередній стан просить залучити службових осіб Херсонської міської ради. Відібрання необхідних зразків біологічного матеріалу трупу ОСОБА_3 просить доручити експерта КУ «Бюро судово-медичної експертизи» ХОР (вул.Церковна, 17, м.Херсон) та передати відібрані зразки для проведення експертизи до Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (вул.1 Воєнна, 2-а, м.Миколаїв, 54003). Оплату за проведення експертизи покласти на позивача.

В підготовче засідання сторони за справою не з`явились, про розгляд справи повідомлені у встановленому законом порядку.

Представник позивача ОСОБА_1 надала до суду заяву, якою просить провести підготовче засідання без участі позивача та її представника, призначити за справою судово-медичну молекулярно-генетичну експертизу без їх участі.

Представник відповідача ОСОБА_5 надала до суду заяву, якою не заперечує проти задоволення клопотання представника позивача про призначення за справою судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи, клопотання просить розглянути за відсутності відповідача.

Представник третьої особи Корабельного районного у місті Херсоні відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) надав до суду заяву, якою просив справу розглянути без його участі, покладається на розсуд суду.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов наступного висновку.

У позовній заяві позивач просить встановити факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу позивача та ОСОБА_3 з травня 2009 року до ІНФОРМАЦІЯ_2 , та встановити факт того, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позивач вказує у позові на те, що вона проживала разом з ОСОБА_3 як чоловік та дружина без реєстрації шлюбу та від даних стосунків ІНФОРМАЦІЯ_4 у них народилась дитина ОСОБА_4 , відомості про батька дитини позивачем були вказані на підставі ч.1 ст.135 Сімейного кодексу України.

Згідно актового запису про смерть №1097, складеного 01.08.2019 року Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Диспозиція ст.ст.57-59 ЦПК України не обмежує сторін у поданні лише письмових доказів на підтвердження факту батьківства. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів (ст.76 ЦПК України).

Виходячи із змісту цієї норми закону, кровна спорідненість може бути доведена чи спростована лише в результаті проведення судово-генетичної експертизи методом аналізу ДНК.

Аналогічна думка висловлена і в п. 9 постанови Пленуму ВСУ від 15.05.2006 року "Про застосування судами окремих норм сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" де зазначено: "коли ухилення сторони у справі щодо визнання батьківства від участі в експертизі або від подання необхідних матеріалів, документів, тощо унеможливлює її проведення, суд відповідно до ст. 146 ЦПК може визнати факт, для з`ясування якого її було призначено, або відмовити в його визнанні (залежно від того, хто із сторін ухиляється, а також яке значення має для них ця експертиза).

Отже, виходячи зі змісту цього закону на осіб, які беруть участь у справі, покладаються певні обов`язки, при недотриманні яких можуть наступити несприятливі наслідки.

Такі правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 21 березня 2018 року в справі № 543/738/16-ц (провадження №61-4163св18), від 29 серпня 2018 року в справі №641/9147/15-ц (провадження № 61-26210св18), від 21 листопада 2018 року в справі № 225/6301/15-ц (провадження № 61-30047св18), від 12 грудня 2019 року в справі № 562/1155/18 (провадження № 61- 11709св19).

Частиною четвертою статті 10 ЦПК України і статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» (далі - ЄСПЛ) на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику ЄСПЛ як джерело права.

ЄСПЛ у рішенні від 07 травня 2009 року в справі «КАLАСНЕVА v. RUSSIА», заява №3451/05, §34, зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства.

Таким чином, висновок судово-генетичної експертизи має важливе значення в процесі дослідження факту батьківства. Проте, його необхідно оцінювати з урахуванням положень частин другої, третьої статті 89 ЦПК України, згідно з якими жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до статті 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Враховуючи положення статті 12 ЦПК України, що визначає зміст змагальності судового процесу, позивач має право звертатися до суду із клопотанням про призначення (судово-генетичної) експертизи.

На підставі ст.3 Європейської конвенції про правовий статус дітей, народжених поза шлюбом, від 15 жовтня 1975 року, ратифікованої Україною 14 січня 2009 року, встановлено, що батьківство стосовно кожної дитини, народженої поза шлюбом, може бути підтверджене або встановлене шляхом добровільного визнання або за рішенням суду.

Відповідно до ч.1 ст.7 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, дитина має бути зареєстрована зразу ж після народження і з моменту народження має право на ім`я, набуття громадянства, а також, наскільки це можливо, право знати своїх батьків і право на їх піклування. Також, держави-учасниці гарантують рівноправність дітей (ст.2); неприпустимість будь-яких форм дискримінації (ст.2); пріоритет інтересів дитини при вирішенні будь-якого питання, що стосується дітей, так званий принцип якнайкращого забезпечення інтересів дитини (ст.3); принцип забезпечення захисту і турботи про благополуччя дитини (ст.5); невід`ємність і пріоритет права на життя (на держави покладається обов`язок забезпечити їх виживання і розвиток, ст. 6); право дитини висловлювати свою думку, викладати інформацію про свої проблеми (діти мають право бути почутими, ст. 12-15); принцип збереження індивідуальності дитини (ст. 8); неприпустимість катувань та інших жорстоких, нелюдських і принижуючих гідність видів поводження і покарання (ст.37 а); принцип відповідальності батьків за виховання і розвиток дитини (ст. 18).

У рішенні, ухваленому 13 липня 2006 року у справі «Яггі проти Швейцари, Європейський суд з прав людини постановив, що мало місце порушення ст.8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яке виявилося у відмові проведення аналізу ДНК останків можливого батька заявника.

При цьому суд зазначив, що людина, котра намагається встановити своє походження, реалізує життєвий інтерес, який захищається Конвенцією. Цей інтерес полягає в отриманні правдивої інформації, котра може допомагати встановити факт, що торкається важливого аспекту її особистої ідентичності.

У відповідності до ст.ст.103-104 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта. Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі). В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Призначення експертизи є частиною дослідження обставин по справі та, у сукупності з іншими обставинами, дозволить суду максимально повно з`ясувати обставини по справі, сприятиме встановленню істини.

Суд, не даючи оцінку правовим відносинам між сторонами у справі, не в праві позбавляти дозволених законом та обраних сторонами засобів доказування, оскільки за такої ситуації це порушить їх права у цивільному процесі, свідчитиме про порушення принципу диспозитивності та об`єктивного судового розгляду.

Проведення експертизи суд вважає необхідним доручити Миколаївському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України (54003, м.Миколаїв, вул. 1 Воєнна, 2-А).

З урахуванням положень ст.139 ЦПК України, обов`язок по оплаті експертизи слід покласти на позивача.

Згідно вимог п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Враховуючи, що для проведення експертизи необхідний значний проміжок часу, суд вважає необхідним, на підставі положень п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України, зупинити провадження у справі на час проведення експертизи.

Керуючись ст.ст.103, 104, 108, 139, 252, 260 ЦПК України, суд

ухвалив:

Клопотання позивача про призначення посмертної судової молекулярно-генетичної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , поданим від імені та в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Нікодон Ольга Олександрівна, Корабельний районний у місті Херсоні відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса)про встановлення факту проживання однією родиною та факту батьківства задовольнити.

Призначити у справі посмертну судову молекулярно-генетичну експертизу на вирішення якої поставити питання:

- чи є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , біологічним батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , чи це виключається?

Проведення експертизи доручити Миколаївському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України (54003, м.Миколаїв, вул. 1 Воєнна, 2-А), попередивши експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України.

Доручити Херсонській міській раді (пр.Ушакова, 37, м.Херсон) та комунальній установі «Бюро судово-медичної експертизи» Херсонської обласної ради (73002, Херсонська область, м.Херсон, вул.Церковна (Старостіна) буд.17) спільно здійснити ексгумацію трупа ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , тіло (труп) якого поховано на кладовищі, розташованому у АДРЕСА_2 , місце 18, та здійснити відібрання зразків генетичного матеріалу, які є необхідними та придатними для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи, та після цього направити відібрані зразки на дослідження до Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (54003, м.Миколаїв, вул. 1 Воєнна, 2-А).

Експертиза має бути проведена протягом одного місяця з дня отримання експертом ухвали суду.

Сплату витрат, пов`язаних з проведенням експертизи, покласти на позивача ОСОБА_2 .

Роз`яснити сторонам положення ст.109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі у експертизі, згідно яких у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Провадження у справі на час проведення експертизи зупинити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Херсонського апеляційного суду в порядку ст. 355 ЦПК України.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: С.І.Майдан