Ухвала

18 травня 2021 року

місто Київ

справа № 565/347/17

провадження № 61-5940ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Погрібного С. О. розглянув заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Верховного Суду у складі: Жданової В. С., Коротенка Є. В., Зайцева А. Ю., у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Фортуна-Банк» про визнання боргу, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Рівненського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 у квітні 2021 року засобами електронного поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій просив скасувати ухвалу Рівненського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року.

Ухвалою Верховного Суду від 15 квітня 2021 року у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Рівненького апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року відмовлено.

До Верховного Суду 11 травня 2021 року засобами електронного поштового зв`язку із застосуванням електронного цифрового підпису надійшла заява ОСОБА_1 , яка зареєстрована за вхідним № 16843/1/220-21, про відвід колегії суддів Верховного Суду Жданової В. С., Коротенка Є. В., Зайцева А. Ю., на обґрунтування якої заявник посилається на те, що суддями внесено недостовірну інформацію до Єдиного державного реєстру судових рішень (реєстраційний номер судового рішення № 96281877), зокрема в судовому рішенні зазначено: «Цивільні справи (з 01.01.2019)», що не відповідає фактичним обставинам справи № 565/347/17, оскільки необхідно зазначити «Цивільні справи (до 01.01.2019)».

Ухвалою Верховного Суду від 17 травня 2021 року заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Верховного Суду у складі: Жданової В. С., Коротенка Є. В., Зайцева А. Ю., визнано необґрунтованою, заяву передано судді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду Погрібному С. О. (на підставі протоколу автоматизованого розподілу від 17 травня 2021 року, фактично передано 18 травня 2021 року).

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або необ`єктивності судді.

Згідно з частиною одинадцятою статті 40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Вивчивши матеріали касаційного провадження, Верховний Суд зробив висновок, що підстави для задоволення заяви про відвід колегії суддів Верховного Суду у складі: Жданової В. С., Коротенка Є. В., Зайцева А. Ю., відсутні, доводи заявника не свідчать про існування обставин, які викликають сумніви у неупередженості та об`єктивності суддів зазначеної колегії.

У цьому висновку Верховний Суд врахував таке.

Відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 19 квітня 2018 року № 1200/0/15-18 затверджено Порядок ведення Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - Порядок).

Відповідно до зазначеного Порядку автоматизована система документообігу суду (далі - АСДС) - це сукупність розподілених комп`ютерних програм і відповідних програмно-апаратних комплексів, визначених Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим Радою суддів України.

Електронний примірник судового рішення - це створений в АСДС електронний документ, підписаний електронним цифровим підписом судді, який ухвалив таке судове рішення, в разі колегіального розгляду - електронними цифровими підписами всіх суддів, що входять до складу колегії, або іншої особи, визначеної згідно з пунктом 2 розділу III цього Порядку. Такий документ має бути ідентичним за документарною інформацією та реквізитами оригіналу судового рішення в паперовій формі.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІ Порядку для кожного електронного примірника судового рішення та окремої думки судді АСДС на підставі обліково-статистичної картки судової справи формує такі реєстраційні відомості: 1) код суду згідно з довідником АСДС; 2) форма судочинства згідно з довідником АСДС; 3) форма судового рішення згідно з довідником АСДС; 4) стадія розгляду судової справи згідно з довідником АСДС; 5) дата ухвалення судового рішення; 6) дата викладення окремої думки судді (для окремої думки судді); 7) дата складення повного тексту судового рішення (для повного тексту судового рішення); 8) єдиний унікальний номер справи; 9) номер судового провадження; 10) номер кримінального провадження у Єдиному реєстрі досудових розслідувань (для кримінальних справ); 11) категорія судової справи (кримінального провадження) згідно з довідником АСДС; 12) склад суду із зазначенням кодів судді (суддів) та секретаря судового засідання згідно з довідником АСДС; 13) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) учасників справи чи учасників судового провадження; 14) ознаки учасників справи або учасників судового провадження; 15) статус учасників судового процесу або учасників судового провадження згідно з довідником АСДС; 16) ознака необхідності вилучення з мотивів безпеки з тексту судового рішення або окремої думки судді у кримінальній справі (кримінальному провадженні) відомостей щодо імен (прізвище, ім`я, по батькові) суддів, які розглядали судову справу, та учасників судового процесу; 17) наявні в тексті судового рішення або окремої думки судді місця проживання або перебування фізичних осіб, адреси, номери телефонів чи інших засобів зв`язку, адреси електронної пошти, реєстраційні номери облікових карток платників податків, реквізити документів, що посвідчують особу, унікальні номери записів в Єдиному державному демографічному реєстрі, а також інші відомості, що дають можливість ідентифікувати фізичну особу - учасника справи; 18) номер свідоцтва про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора); 19) інші реєстраційні відомості, зазначені у відповідній реєстраційній формі АСДС.

Отже, у Єдиному реєстрі судових рішень автоматизовано відображуються відомості на підставі обліково-статистичної картки судової справи, яка створюється та заповнюється з моменту реєстрації судової справи працівником суду, як правило судом першої інстанції.

Тобто, усі необхідні дії, пов`язані із внесенням у статистичну картку відомостей, як то категорія справи, предмет спору, ціна позову, коло учасників справи, форма судочинства тощо, здійснюються під час початкової реєстрації судової справи.

Суддя, суддя-доповідач як користувач автоматизованої системи документообігу суду вчиняє дії щодо підписання електронного примірника судового рішення із застосуванням електронного цифрового підпису.

Отже, є безпідставним твердження ОСОБА_1 , що колегією суддів: Ждановою В. С. , Коротенком Є. В. , Зайцевим А. Ю. , внесено недостовірну інформацію до Єдиного державного реєстру судових рішень.

Європейський суд з прав людини визначив, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (BELUKHA v. UKRAINE, § 49-52, від 09 листопада 2006 року, N 33949/02).

Таким чином, аналіз практики ЄСПЛ свідчить, що підставами для відводу судді є одночасне існування як суб`єктивного, так і об`єктивного критеріїв.

Оцінюючи, чи наявні підстави для відводу за суб`єктивним критерієм, Верховний Суд констатує, що відсутні будь-які підстави стверджувати, що колегія суддів: Ждановою В. С., Коротенком Є. В., Зайцевим А. Ю., має та виявляє особисту упередженість під час вирішення процесуальних питань за касаційною скаргою ОСОБА_1 .. Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного. Доказів протилежного заявником не надано й судом не здобуто.

За об`єктивним критерієм Верховним Судом підлягає встановленню, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи є побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно підтвердженими.

Верховний Суд зробив висновок, що повідомлені заявником обставини не доводять існування суб`єктивного чи об`єктивного критеріїв, за яких колегія суддів підлягає відводу; Верховний Суд не встановив підстав для сумнівів в особистій неупередженості та безсторонності колегії суддів: Жданової В. С., Коротенка Є. В., Зайцева А. Ю.

Верховний Суд наголошує на тому, що необґрунтоване усунення колегії судів від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як й незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

Отже, зміст заяви ОСОБА_1 свідчить, що він не погоджується з процесуальними діями та постановленою колегією суддів Верховного Суду у складі: Жданової В. С., Коротенка Є. В., Зайцева А. Ю., ухвалою від 15 квітня 2021 року, які самі лише не можуть свідчити про упередженість чи необ`єктивність суддів, а є реалізацією судом своїх процесуальних повноважень, передбачених нормами ЦПК України.

Керуючись статтями 36, 40 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Верховного Суду у складі: Жданової В. С., Коротенка Є. В., Зайцева А. Ю., у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Фортуна-Банк» про визнання боргу, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Рівненського апеляційного суду від 15 жовтня 2019 року, відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Погрібний