КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№22-ц/824/8672/2021
Унікальний №753/420/2014
УХВАЛА

13 травня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Гуля В.В. вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м.Києва від 09 березня 2017 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Комерційний БАНК "НАДРА" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства "Комерційний БАНК "НАДРА" про захист прав споживачів та визнання недійсним договору "Автопакет" від 03 вересня 2008 року № 198/П/56/2008-840,-

встановив:

Рішенням Дарницького районного суду м.Києва від 09 березня 2017 року позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням ОСОБА_2 , 27 березня 2021 року подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Дарницького районного суду м.Києва від 09 березня 2017 року визнано неподаною та повернуто апелянтові.

Ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 12 жовтня 2020 року задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інвест Хаус» про заміну стягувача його правонаступником.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу

Постановою Київського апеляційного суду від 26 січня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення, ухвалу Дарницького районного суду м.Києва від 12 жовтня 2020 року залишено без змін.

28 квітня 2021 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу на рішення Дарницького районного суду м.Києва від 09 березня 2017 року з пропуском строку на апеляційне оскарження та не оплачену судовим збором.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційне скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч.1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Аналізуючи викладене, слід дійти висновку, що поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження є правом суду, яке останній реалізує лише встановивши об`єктивну неможливість дотримання особою, яка подає апеляційну скаргу, відповідних вимог процесуального закону щодо строків оскарження судового рішення.

Саме тому, особа, яка вважає, що у оскаржуваному рішенні судом вирішено питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, має навести беззаперечні доводи на підтвердження наявності обставин, які є об`єктивно непереборними, не пов`язані з волевиявленням особи та дійсно перешкоджають оскарженню такого судового рішення у встановлені процесуальним законом строки.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначає, що про наявність оскаржуваного рішення дізналась 04 квітня 2021 року, отримавши довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно за №251222681, відповідно до якої на все нерухоме майно апелянта був накладений арешт постановою приватного виконавця виконавчого округу м.Києва Ярошенко К.Ю 05 квітня 2021 року. Вказує, що фактично не проживає за місцем реєстрації та не отримувала судових повісток по даній справі і не була обізнана про наявність оскаржуваного рішення. Враховуючи викладене просила поновити строк на подачу апеляційної скарги.

Однак, як видно з матеріалів справи 18 лютого 2014 року ОСОБА_1 подавала до Дарницького районного суду м.Києва зустрічну позовну заяву (ТОМ 1 а.с.45-51), 05 березня 2014 року подавала заяву про залишення без розгляду зустрічного позову (ТОМ 1, а.с.91), 18 березня 2014 року подавала заяву про відкладення розгляду справи призначеного на 18 березня 2014 року (ТОМ 1 а.с.101), 18 квітня 2014 року відповідно до журналу судового засідання приймала особисто участь в судовому засіданні (ТОМ 1 а.с.106), 29 липня 2014 року відповідно до журналу судового засідання приймала особисто участь в судовому засіданні (ТОМ 2 а.с. 70), 17 жовтня 2016 року відповідно до зворотнього повідомлення належним чином повідомлена про судове засідання призначене на 06 грудня 2016 року (ТОМ 3, а.с. 92), 14 грудня 2020 року подавала клопотання про розгляд апеляційної скарги ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду м.Києва від 12.10.2020 року про заміну стягувача його правонаступником без її участі, а відтак їй було відомо, що рішення Дарницького районного суду м.Києва від 09 березня 2017 року перебуває на примусовому виконанні ( ТОМ 4, а.с. 19).

А отже з матеріалів справи видно, що ОСОБА_1 знала про розгляд справи в Дарницькому районному суді м.Києва з 18 лютого 2014 року та приймала активну участь в розгляді справи.

На підставі вище викладеного зазначені підстави в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані поважними, а тому приходжу до висновку про залишення апеляційної скарги без руху та надання апелянтові строку для зазначення інших поважних причин для поновлення строку на апеляційне оскарження.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (§ 27 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року, заява № 8371/02).

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користування процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Крім того, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, яке набрало чинності, є порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у такому його елементі справедливого судового розгляду як принцип правової визначеності.

Враховуючи наведені положення процесуального закону і практику ЄСПЛ, а також те, що апелянт був обізнаний про розгляд даної справи, вчиняв процесуальні дії, однак доказів, які б свідчили про вчинення апелянтом усіх можливих та залежних від нього дій, спрямованих на своєчасне оскарження ухвали суду першої інстанції в апеляційному порядку, суду не надав, а зазначені в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження обставини не свідчать про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які завадили апелянту подати апеляційну скаргу у встановлений законом строк, через що апелянту необхідно звернутися із заявою про поновлення строку із зазначенням інших поважних причин його пропуску з посиланням на відповідні докази.

Окрім того апеляційна скарга не оплачена судовим збором.

Відповідно до підпункту 6 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (який діяв на момент ухвалення оскаржуваного рішення) за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується у розмірі 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Згідно з підпунктом 1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» у редакції, яка діяла при поданні позовної заяви, за подання до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно з підпунктом 2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», чинній при поданні зустрічної позовної заяви, за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до абзацу першого ч. 5 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах.

Згідно з абзацом другим ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» уразі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з зустрічної позовної заяви, вона містить три вимоги немайнового характеру.

Отже, апелянту відповідно до підпункту 6 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» необхідно cплатити судовий збір в розмірі 3148 грн. 64 коп. (1208,8 грн.*110% + 1378 грн.*0,4*3*110% = 3148 грн. 64 коп.)

Згідно реквізиту рахунків для сплати судового збору апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції до Київського апеляційного суду оплата коштів має здійснюватися на рахунок: отримувач: УК у Солом`янському районі; код за ; банк отримувача: казначейство України (ЕАП); МФО Банку: 899998 ; Р/Р № UA0026010.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

За правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків зазначити поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження та сплатити апеляційну скаргу судовим збором.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м.КИєва від 09 березня 2017 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Комерційний БАНК "НАДРА" до ОСОБА_2 ,

ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства "Комерційний БАНК "НАДРА" про захист прав споживачів та визнання недійсним договору "Автопакет" від 03 вересня 2008 року № 198/П/56/2008-840 -залишити без руху та встановити строк 10 днів з моменту отримання копії ухвали для усунення вказаних в ній недоліків.

Не усунення недоліків є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Гуль