УХВАЛА

13 січня 2021 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі: головуючого судді Ус О.В., секретар судового засідання Казеєва Ю.В., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі судових засідань міського суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про витребування майна з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

01 вересня 2020 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_5 , у якій вона просить витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_2 на її користь житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Провадження у справі відкрите 23.10.2020 року.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 03.09.2020 року в порядку забезпечення позову накладено арешт на житловий будинок АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_2 .

В підготовче засідання сторони не прибули, від представників позивачки адвоката Харченка Д.М. в підсистемі «Електронний суд» надійшла заява про відкладення розгляду справи через його зайнятість в суді апеляційної інстанції, від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Старюка В.А. про розгляд його клопотань у його відсутність через хворобу.

Крім того, матеріали справи містять клопотання ОСОБА_4 про витребування доказів відомостей щодо зареєстрованого місця проживання позивачки, що надійшло до суду 23.12.2020 року.

13.01.2021 року ОСОБА_4 подана заява про застосування зустрічного забезпечення, а представником позивачки адвокатом Харченком Д.С. через підсистему «Електронний суд» заява про залишення вказаного клопотання без розгляду через зловживання процесуальними правами.

Також електронною поштою надійшла зустрічна позовна заява підписана адвокатом Магдою М.А. в інтересах ОСОБА_2 про визнання його добросовісним набувачем, до якої додано договір про надання правової допомоги.

Суд розглянувши подані заяви та клопотання виходить з наступного.

В обґрунтування заяви про застосування зустрічного забезпечення зазначив, що у зв`язку із вжитими судом заходами забезпечення позову, ОСОБА_2 позбавлений можливості виконати умови договору завдатку від 15.08.2020 року з огляду на те, що наявність арешту унеможливлює перереєстрацію домоволодіння. У випадку не виконання ним п.п. 1,3 договору завдатку, наступає відповідальність останнього відповідно до п. 7 договору (повернення завдатку у подвійному розмірі). Тому, несе ризик збитків 284001,00 грн. Оскільки ризик понесення збитків у вказаному розмірі він несе саме у зв`язку з забезпечення позову, то відшкодування збитків у зазначеному розмірі повинно бути забезпечено позивачем. Крім того, вказує, що позивачка вказує адресою свого проживання: АДРЕСА_1 , але згідно відомостей наданих ВРМПФО Херсонської міської ради єдиною зареєстрованою особою за цією адресою є ОСОБА_2 .

Суд, дослідивши клопотання про зустрічне забезпечення позову, матеріали справи у межах вирішення зазначеного клопотання представника відповідача, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Частиною 6 статті 154 ЦПК України визначено, що питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

Частиною 2 статті 154 ЦПК України визначено, що зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Отже, зустрічне забезпечення нерозривно пов`язане із забезпеченням позову і не може існувати без забезпечення позову.

Згідно п.2 ч.3 ст. 154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

- позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові;

- або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

- надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

- вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Оцінка співмірності здійснюється, крім іншого, з урахуванням співвідношення права та інтересу, які просить захистити заявник, вартості майна, на яке накладається арешт, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

З рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 08.07.2019 р. вбачається, що ОСОБА_5 визнана такою, що втратила право користування житловим будинком АДРЕСА_1 , рішення змінено постановою Херсонського апеляційного суду від 12.11.2019 року.

Доказів, що позивачка ОСОБА_5 на час подання заяви про витребування майна з чужого незаконного володіння, а також подання заяви про зустрічне забезпечення не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові, або доказів того, що майновий стан позивачки ОСОБА_5 або її дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові не надано.

Тобто, відсутні обов`язкові для суду умови для застосування зустрічного забезпечення, визначені п.2 ч.3 ст. 154 ЦПК України.

Крім того, в ухвалі Херсонського міського суду Херсонської області від 12.11.2020 року суд вже зазначав, що критично ставиться до доводів відповідача щодо завдання йому збитків забезпечення позову, оскільки наданий договір нотаріально не посвідчений, договір купівлі-продажу не укладався, сума зазначена у договорі вважається за таких обставин авансом, який підлягає поверненню, що свідчить про відсутність збитків у ОСОБА_2 у вигляді подвійної суми завдатку.

При таких обставинах та враховуючи предмет і підстави даного позову, відсутність доказів завдання відповідачу збитків внаслідок вжиття заходів забезпечення позову відносно спірного нерухомого майна (будинку), а також те, що заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження викладених у заяві обставин, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви представника відповідача про застосування заходів зустрічного забезпечення.

Щодо заяви про витребування доказів.

За приписами ч.1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Суд вважає можливим задовольнити заявлене клопотання, оскільки заявник пов`язує отримання такого доказу для встановлення обставин, необхідних при розгляді справи, самостійно зазначену інформацію отримати не може, про що надано відповідні докази.

Щодо зустрічної позовної заяви.

Дослідивши матеріали зустрічної позовної позовної заяви та додані до неї документи, приходжу до висновку про її повернення, з огляду на наступне.

Нормою ч. 2 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з частинами п`ятою, шостою, восьмою статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Виходячи зі змісту зустрічної позовної заяви вбачається, що заяву позивачем чи його представником не підписано, оскільки документи надійшли на електронну пошту суду.

Електронне звернення було направлено в електронному вигляді та не містить електронного цифрового підпису, у відповідності до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», де визначено, що електронний документ - це документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа (ч. ч. 1 - 2 ст. 6 зазначеного Закону).

Накладання електронного цифрового підпису (підписування) - це операція, яка здійснюється відправником (підписувачем) документу із використанням його таємного ключа. При виконанні цієї операції на вхід відповідної програми подаються дані, які треба підписати, та таємний ключ підписувача. Програма створює із даних за допомогою таємного ключа унікальний блок даних фіксованого розміру (власне ЕЦП), який може бути справжнім тільки для цього таємного ключа та саме для цих вхідних даних. Тобто, ЕЦП - це своєрідний «цифровий відбиток таємного ключа і документа».

Відповідно ч. 8 ст. 14 ЦПК України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі, з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги" (ч. 1 ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»).

Закон України «Про електронний цифровий підпис», який визначав статус електронного цифрового підпису, втратив чинність 07 листопада 2018 року на підставі Закону України «Про електронні довірчі послуги» від 05 жовтня 2017 № 2155-VIII.

На даний час порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом України «Про електронні довірчі послуги», який набрав чинності 07 листопада 2018 року.

Згідно з частиною 2 статті 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

Згідно зі статтею 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає, зокрема, надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Згідно з пп. 15.1, 15.3 п. 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі; розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.

Позов поданий в електронній формі через електронну пошту суду від представника ОСОБА_2 адвоката Магда М.А., яким до того ж не подано повноважень на представлення інтересів (ордер або довіреність), а не через підсистему Електронний Суд, що відповідає вимогам ЦПК України як стосовно письмової паперової форми позовної заяви, так і не підписано документ електронним підписом.

За нормою п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи викладене, оскільки позов поданий електронною поштою, не підписаний позивачем та або представником з використанням особистого ключа, кваліфікованого електронного підпису, тому підлягає поверненню відповідно до положень п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. 185, 258, 260, 261, 354 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_2 адвоката Старюка В.А. про застосування зустрічного забезпечення по цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про витребування майна із чужого незаконного володіння - відмовити.

Клопотання про витребування доказів задовольнити.

Звернутися до Відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради із запитом для з`ясування місця реєстрації ОСОБА_5 .

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_5 , треті особи: ОСОБА_6 , ОСОБА_4 про визнання добросовісним набувачем - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.7 ст.185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Херсонського апеляційного суду або через Херсонський міський суд Херсонської області, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

СуддяО. В. Ус