233 Справа № 233/2172/21
Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19.05.2021 м. Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Каліуш О. В. , розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), від імені та в інтересах якої дії адвокат Корнієнко Андрій Андрійович (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса для листування АДРЕСА_2 ) до Костянтинівсько Дружківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області (, Донецька область, м. Костянтинівка, вул. Ціолковського, 25) про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И Л А:

До Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_2 до Костянтинівсько Дружківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкування, в якій позивачка просить стягнути з відповідача на її користь грошові кошти у вигляді недоотриманої пенсії за життя ОСОБА_3 у розмірі 44333,91 грн.

Позовну заяву подано з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України, а саме:

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Одночасно з поданням позовної заяви позивачка просить звільнити її від сплати судового збору або відстрочити його сплату до ухвалення рішення у справі. В обґрунтування такого клопотання позивачка посилається на те, що вона тимчасово проживає у м. Донецьку у зв`язку із доглядом за власним житлом. Також наразі карантин кордон закрито, вона не може з окупованої території сплатити судовий збір. Отже, у неї є об`єктивні тимчасові складнощі зі своєчасною сплатою судового збору. Крім того, предметом цього позову є захист соціальних прав на її достатній життєвий рівень у зв`язку із невиплатою недоотриманою пенсії, яка входить до складу спадщини.

Розглянувши клопотання позивачки про звільнення або відстрочення сплати судового збору, прихожу до таких висновків.

Відповідно до ч.1 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (ч.1).

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч.2).

Згідно із роз`ясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеними у п. 29 постанови від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Позивачкою не наведено доводів та не подано доказів на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Крім того, з позовної заяви вбачається, що позивачка за свідоцтвом про право на спадщину за законом від 14.09.2020 успадкувала після смерті ОСОБА_3 168124,77 грн. Зазначена обставина, на думку суду, свідчить про наявність у позивачки матеріальної можливості сплатити судовий збір при зверненні до суду.

Сам по собі факт проживання позивачкою на тимчасово окупованій території не є законодавчо закріпленою підставою для звільнення від сплати судового збору або відстрочення його сплати.

Суд також зазначає, що з 01 вересня 2015 року набрав чинності Закон України від 22 травня 2015 року № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», яким внесені зміни до Закону України «Про судовий збір», відповідно до якого виключено норму стосовно обов`язкової сплати судового збору через установи банків чи відділення зв`язку, що дозволяє платнику судового збору використовувати більш зручний для нього спосіб сплати судового збору, у тому числі через онлайн системи, банкомати для приймання платежів, Інтернет- банкінг тощо.

Тож сплатити судовий збір можливо в онлайн-режимі, інформація про порядок якого є в мережі Інтернет. При такій сплаті судового збору перевірка фактичного надходження коштів на казначейський рахунок здійснюється інструментами автоматизованої системи документообігу суду.

Виходячи з наведеного, доводи позивачки про неможливість сплати судового збору з тимчасово окупованої території, в період карантинних заходів, суд вважає безпідставними.

За таких обставин, у задоволенні клопотання позивачки про звільнення або відстрочення сплати судового збору належить відмовити.

Отже, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за подання цієї позовної заяви у розмірі 908,00 грн на номер рахунку отримувача (IBAN) UA0005692, отримувач коштів Донецьке ГУК/Костянтинів. МТГ/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37967785, банк отримувача Казначейство України (ел.адм.податків), код класифікації доходів бюджету 22030101, та надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення її без руху з наданням строку для усунення недоліків.

За наведених обставин позовну заяву належить залишити без руху, надавши позивачці строк на усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 136, 177, ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір»,

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення або відстрочення сплати нею судового збору при пред`явленні цивільного позову до Костянтинівсько Дружківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкування відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої дії адвокат Корнієнко Андрій Андрійович, до Костянтинівсько Дружківського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області про стягнення недоотриманої пенсії в порядку спадкування залишити без руху, надавши позивачу для усунення недоліків строк десять днів з дня отримання копії ухвали.

При не усуненні недоліків у встановлений строк позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: О. В. Каліуш