Ухвала

17 травня 2021 року

м. Київ

справа № 759/12137/18

провадження № 61-7644ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Зайцева А. Ю., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Молода Олена Михайлівна, на постанову Київського апеляційного суду від 01 квітня 2021 року у справі за позовом заступника керівника Київської місцевої прокуратури № 8 в інтересах Київської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору дарування квартири, визнання спадщини відумерлою, скасування рішення про державну реєстрацію та витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2018 року заступник керівника Київської місцевої прокуратури № 8 в інтересах Київської міської Ради звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати недійсним договір дарування квартири, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Меліховою О. В. 24 лютого 2006 року за № 2483;

визнати спадщину, що відкрилась після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме - квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 33,5 кв. м, житловою площею 17 кв. м, - відумерлою;

скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на нерухоме майно від 05 жовтня 2017 року № 22682337, відповідно до якого до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис про право власності ОСОБА_1 на нерухоме майно, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000;

витребувати із незаконного володіння ОСОБА_1 на користь територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 33,5 кв. м, житловою площею 17 кв. м, загальною вартістю 498 527 грн.

Святошинський районний суд м. Києва рішенням від 17 серпня 2020 року позов задовольнив частково. Визнав недійсним договір дарування квартири, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Меліховою О. В. 24 лютого 2006 року, що зареєстрований в реєстрі за № 2483. Визнав спадщину, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка складається з житлового приміщення квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 33,5 кв. м, житловою площею 17 кв. м, відумерлою. В решті позову відмовив.

Київський апеляційний суд постановою від 01 квітня 2021 року рішення Святошинського районного суду м. Києва від 17 серпня 2020 року в частині задоволення позовних вимог про визнання недійсним договору дарування квартири скасував та в цій частині ухвалив нове рішення, яким у задоволенні позову відмовив. Рішення Святошинського районного суду м. Києва від 17 серпня 2020 року в частині відмови у задоволенні позовних вимог про скасування рішення про державну реєстрацію та витребування майна з чужого незаконного володіння скасував та в цій частині ухвалив нове рішення, яким витребував із володіння ОСОБА_1 на користь територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 33,5 кв. м, житловою площею 17 кв. м, загальною вартістю 498 527 грн. В задоволенні позовних вимог про скасування рішення про державну реєстрацію відмовив. Рішення Святошинського районного суду м. Києва від 17 серпня 2020 року в частині задоволення позовних вимог про визнання відумерлою спадщину, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка складається з житлового приміщення квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 33,5 кв. м залишив без змін. Вирішив питання про розподіл судових витрат.

05 травня 2021 року ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Молода О. М., подала засобами поштового зв`язку касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 01 квітня 2021 року (повний текст якої складено 13 квітня 2021 року), тобто у передбачений законом тридцятиденний строк з дня складення повного судового рішення.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Ставка судового збору, чинна на час подання касаційної скарги на рішення суду, встановлена підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» та визначена у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» заявнику необхідно сплатити судовий збір за ставками, встановленими за подання касаційної скарги на рішення суду, яким вирішено позовну заяву майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позовну заяву подано у серпні 2018 року, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою становила 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, позовної заяви немайнового характеру юридичною особою - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (прожитковий мінімум для працездатних осіб - 1 762 грн, підпункти 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Судовий збір за подання касаційної скарги за три немайнові вимоги (визнання недійсним договору дарування квартири, визнання спадщини відумерлою, скасування рішення про державну реєстрацію) становить 10 572 грн (1 762 грн х 3 х 200 %).

Зі змісту положень пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України вбачається, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування чи повернення ціна позову визначається вартістю майна.

Судовий збір за подання касаційної скарги за вимогу майнового характеру (витребувати із незаконного володіння квартири АДРЕСА_1 , вартість якої визначена в сумі 498 527 грн) становить 14 955,81 грн (498 527 грн х 1,5 % х 200 %).

Отже, судовий збір за подання касаційної скарги в даному випадку становить 25 527,81 грн (10 572 грн + 14 955,81 грн).

Згідно з актом управління забезпечення автоматизованого документообігу Верховного Суду від 14 травня 2021 року № 566, квитанція про сплату судового збору в матеріалах, доданих до касаційної скарги, відсутня.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду в розмірі 25 527,81 грн має бути перераховано за наступними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA0026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102; найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження оплати судового збору необхідно надати Верховному Суду квитанцію (платіжне доручення).

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Отже, касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням можливості усунути вищевказані недоліки.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Молода Олена Михайлівна, на постанову Київського апеляційного суду від 01 квітня 2021 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ю. Зайцев