У Х В А Л А

Іменем України

13 січня 2021 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г., розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 , про забезпечення позову

В С Т А Н О В И В:

11.01.2021 року на адресу Деснянського районного суду міста Києва надійшла заява від відповідача ОСОБА_1 , про поворот виконання рішення. Заява мотивована тим, що 05.08.2020 року на підставі Постанови Київського апеляційного суду від 09.07.2020 року його було знято з реєстрації місця проживання. Оскільки судом касаційної інстанції не вирішено питання про поворот виконання постанови Київського апеляційного суду від 09.07.2020 року, отже вказане питання має бути вирішено судом першої інстанції шляхом прийняття відповідного рішення про поворот виконання вказаної постанови та визнання за останнім права користування житловим приміщенням у квартирі та поновлення його реєстрації на вказаною адресою.

Одночасно із поданою заявою про поворот виконання рішення відповідачем ОСОБА_1 подано заяву про забезпечення позову. Заява мотивована тим, що оскільки на підставі Постанови Київського апеляційного суду від 09.07.2020 року його було знято з реєстрації місця проживання, на даний час квартира не приватизована, позивач та третя особа у справі мають право у будь-який час звернутись до Деснянської РДА із заявою про передачу їм у власність квартири АДРЕСА_1 та, у випадку прийняття Деснянською РДА рішення про передачу спірної квартири у власність останніх ОСОБА_1 буде змушений вживати додаткові заходи для поновлення свого права. У зв`язку з чим, просить суд: Заборонити ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вчиняти будь-які дії щодо передачі у їх власність квартири, що належить до державного житлового фонду, за адресою: АДРЕСА_2 .

Суд, дослідивши матеріали заяви про поворот виконання рішення суду, заяви про забезпечення позову, матеріали цивільної справи в цілому, вважає, що заява про забезпечення позову підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 28.02.2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа ОСОБА_3 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням позовні вимоги позивача залишено без задоволення.

Постановою Київського апеляційного суду від 09.07.2020 року рішення Деснянського районного суду м. Києва від 28.02.2020 року скасовано та постановлено нове рішення яким, визнано ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Ухвалою Верховного Суду від 02.12.2020 року Постанову Київського апеляційного суду від 09.07.2020 року в частині позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 , про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням скасовано, у цій частині залишено в силі рішення Деснянського районного суду міста Києва від 28.02.2020 року.

11.01.2021 року на адресу Деснянського районного суду міста Києва надійшла заява від відповідача ОСОБА_1 , про поворот виконання рішення. Заява мотивована тим, що 05.08.2020 року на підставі Постанови Київського апеляційного суду від 09.07.2020 року його було знято з реєстрації місця проживання. Оскільки судом касаційної інстанції не вирішено питання про поворот виконання постанови Київського апеляційного суду від 09.07.2020 року, отже вказане питання має бути вирішено судом першої інстанції шляхом прийняття відповідного рішення про поворот виконання вказаної постанови та визнання за останнім права користування житловим приміщенням у квартирі та поновлення його реєстрації на вказаною адресою.

Одночасно із поданою заявою про поворот виконання рішення відповідачем ОСОБА_1 подано заяву про забезпечення позову. Заява мотивована тим, що оскільки на підставі Постанови Київського апеляційного суду від 09.07.2020 року його було знято з реєстрації місця проживання, на даний час квартира не приватизована, позивач та третя особа у справі мають право у будь-який час звернутись до Деснянської РДА із заявою про передачу їм у власність квартири АДРЕСА_1 та, у випадку прийняття Деснянською РДА рішення про передачу спірної квартири у власність останніх ОСОБА_1 буде змушений вживати додаткові заходи для поновлення свого права. У зв`язку з чим, просить суд: Заборонити ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вчиняти будь-які дії щодо передачі у їх власність квартири, що належить до державного житлового фонду, за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 8 ст. 444 ЦПК України при вирішенні питання про поворот виконання судового рішення суд може вжити заходів для забезпечення позову.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених або оспорюваних прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутись до суду.

Відповідно до ст. 151 ЦПК України у заяві про забезпечення позову мають бути зазначені предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; пропозиції щодо зустрічного забезпечення. У заяві можуть бути зазначені кілька заходів забезпечення позову, що мають бути вжиті судом, із обґрунтуванням доцільності вжиття кожного з цих заходів.

Згідно роз`яснень, які містяться в п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства про розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 року №9, встановлено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Відповідно до ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених або оспорюваних прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутись до суду.

Суд вважає, що відповідачем не обґрунтована необхідність забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вчиняти будь-які дії щодо передачі у їх власність квартири, що належить до державного житлового фонду, за адресою: АДРЕСА_2 , в межах даної цивільної справи. Крім того, відповідач не позбавлений можливості безпосередньо надати Ухвалу Верховного Суду органу приватизації для уникнення можливості не врахування його житлових прав, у зв`язку з чим заява про забезпечення позову задоволенню не підлягає.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 149-153, 444 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

заяву відповідача ОСОБА_1 , про забезпечення позову- залишити без задоволення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення та підписання ухвали

Суддя: Н.Г.Таран