УХВАЛА

22 квітня 2021 року м. Мукачево Справа №303/3617/19

2/303/24/21

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

у складі: головуючого судді Кость В.В.,

секретар судового засідання Немеш Г.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Мукачево цивільну справу

за позовом ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2

до відповідачів: (1) ОСОБА_3

(2) ОСОБА_4

(3) ОСОБА_5

(4) ОСОБА_6

(5) ОСОБА_7

(6) ОСОБА_8

третя особа: приватний нотаріус Мукачівського міського нотаріального округу Герцускі-Торжаш Вікторія Ласлівна

про визначення часток,

та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору: ОСОБА_9

до відповідачів: (1) ОСОБА_5 ;

(2) ОСОБА_10 ;

(3) ОСОБА_11 ;

(4) ОСОБА_8 ;

(5) ОСОБА_12

про визнання права власності на частину земельної ділянки

За участю:

представника відповідача (3) ОСОБА_13 ,

третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - ОСОБА_9 ,

представника третьої особи із самостійними вимогами Осташука О.В.

ВСТАНОВИВ:

4 червня 2019 року ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 звернулася до суду з вищевказаним позовом.

Ухвалою суду від 7 жовтня 2019 року відкрито провадження в справі за правилами спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

На підставі ухвали суду від 13 листопада 2019 року об`єднано в одне провадження цивільний позов ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 та цивільний позов третьої особи ОСОБА_9 до ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_8 , ОСОБА_1 про визнання права власності, визначено проведення розгляду цивільної справи в порядку загального позовного провадження.

На підставі Розпорядження від 28.07.2020 № 24.2.1 «Щодо призначення повторного автоматичного розподілу судової справи» проведено повторний автоматичний розподіл даної справи.

Матеріали справи передано на розгляд судді Кость В.В. 29.07.2020, а 31.07.2020 справу прийнято до провадження, з призначенням підготовчого засідання.

В межах підготовчого розгляду справи сторонами подано ряд заяв, клопотань, зокрема:

- позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_9 (Т.1, а.с. 104-110);

- повідомлення приватного нотаріуса Мукачівського міського нотаріального округу Закарпатської області Ковач Наталії Олексіївни щодо спадкоємців померлих: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (Т. 2, а.с. 39, 41);

- зустрічний позов ОСОБА_5 від 19 квітня 2021 року.

В підготовче судове засідання позивач та її представник не з`явилися, натомість від представника позивача надійшла заява про проведення підготовчого та судового засідання у їх відсутності, позов підтримують, проти задоволення позову третьої особи заперечують (Т.2, а.с. 53) .

Представник відповідача (3) в підготовчому судовому засіданні просив прийняти до спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов ОСОБА_5 . Вирішення питання щодо позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_9 , залучення правонаступників та можливості призначення справи до судового розгляду залишив на розсуд суду.

Представник третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_9 в підготовчому судовому засіданні наголосив на тому, що питання про об`єднання позову третьої особи з первісним позовом вирішено попереднім складом суду, однак необхідним є оформлення вказаного питання в порядку, визначеному статтею 52 Цивільного процесуального кодексу України. Вирішення питання щодо можливості прийняття зустрічної позовної заяви до спільного розгляду з первісним позовом, залучення правонаступників та можливості призначення справи до судового розгляду залишив на розсуд суду.

Від представника відповідача (6) надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та надання можливості ознайомитися з матеріалами справи.

Вказане клопотання судом відхиляється з огляду на наступне.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року (заява №3572/03 у справі «Цихановський проти України») національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

У поданій суду заяві про відкладення судового розгляду справи, представник відповідача, не довела фактичної наявності у неї поважних причин, які б об`єктивно перешкоджали їм прийняти участь у підготовчому судовому засіданні 22 квітня 2021 року.

Подання заяви про відкладення судового засідання розцінюється судом як затягування судового розгляду справи.

Така позиція суду співпадає із необхідністю дотримання судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Заслухавши доводи та заперечення учасників судового процесу, дослідивши подані по справі заяви, клопотання, доказові матеріали, суд приходить до наступного висновку.

Вирішуючи питання щодо можливості прийняття до розгляду позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 52 Цивільного процесуального кодексу України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Тобто, третя особа з метою захисту свого права може заявити самостійні вимоги саме щодо предмета спору, якщо вважає, що саме їй належить право на предмет спору чи його частину.

Позовна заява третьої особи відповідно до положень частини першої статті 52 Цивільного процесуального кодексу України має містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі.

Позовні вимоги третьої особи, яка подала позов відповідно до приписів 52 Цивільного процесуального кодексу України , можуть бути допущені судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами.

Як убачається з матеріалів справи, ухвалою суду від 13 листопада 2019 року вирішено питання про об`єднання в одне провадження первісного позову з позовом третьої особи яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору - ОСОБА_9 .

Разом з тим, частиною другою статті 52 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу.

Таким чином, суд вважає за необхідне прийняти позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору до спільного розгляду з первісним позовом.

Також, в ході підготовчого розгляду справи було встановлено, що відповідач (1) згідно з даними свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 21 липня 2015 року померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (Т. 1, а.с. 179), а ІНФОРМАЦІЯ_2 помер і ОСОБА_4 (відповідач (2), що стверджується даними свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 15 травня 2019 року (Т.1, а.с. 178).

Ухвалою суду від 5 жовтня 2020 року провадження по справі було зупинено до залучення до участі у справі правонаступників.

Згідно з приписами частини першої статті 55 Цивільного процесуального кодексу України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Отже, процесуальне правонаступництво це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якого до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. Отже, незалежно від підстав матеріального правонаступництва процесуальне правонаступництво допускається тільки після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Відповідно до частини першої статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина 1 статі 1269 Цивільного кодексу України).

З даних повідомлень приватного нотаріуса Мукачівського міського нотаріального округу Закарпатської області Ковач Наталії Олексіївни від 18.12.2020 №198/02-16 (Т. 2, а.с. 39) та від 06.01.2021 №4/02-16 (Т. 2, а.с. 41) вбачається, що спадкоємицею за законом після майна померлого ОСОБА_4 та померлої ОСОБА_3 на підставі ст. 12161 Цивільного кодексу України є ОСОБА_5 .

Таким чином, враховуючи той факт, що позов пред`явлений до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (співвласники спірної земельної ділянки), а ОСОБА_5 , ставши їх правонаступником не лише в процесуальному значенні, а й у матеріальному, має право на захист права власності.

Враховуючи викладене ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_3 ) слід залучити до участі у справі як правонаступника ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Щодо прийняття зустрічного позову ОСОБА_5 до спільного розгляду з первісним позовом суд виходить з того, що відповідно до частин до частин першої статті 193 Цивільного процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

В ухвалі суду про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі від 7 жовтня 2019 року та від 13 листопада 2019 року відповідачу було визначено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву.

07.10.2019 та 13.11.2019 відповідачу ОСОБА_5 судом надіслано копію ухвали про відкриття провадження, а також матеріали позовної заяви з додатками.

Вказана ухвала та матеріали позовної заяви отримані ОСОБА_5 17.10.2019 (Т.1, а.с. 75).

Зазначене свідчить про те, що ОСОБА_5 було відомо про дану справу з 17.10.2019, тобто в строк до 4 листопада 2019 року (включно) вона мала можливість подати зустрічну позовну заяву.

Також 26.08.2020 попередній представник ОСОБА_5 ознайомилася з матеріалами справи (Т.2, а.с. 1) та приймала участь у судовому засіданні 05.10.2020 (Т. 2, а.с. 32-33).

Всупереч вищевказаним вимогам, зустрічна позовна заява подана до суду 19 квітня 2021 року, тобто з порушенням процесуальних строків.

За таких обставин, зустрічна позовна заява на підставі частини третьої статті 194 Цивільного процесуального кодексу України підлягає поверненню заявнику.

Враховуючи викладене, суд констатує, що підготовка справи до судового розгляду проведена з дотриманням приписів, передбачених ст. ст. 197, 198 Цивільного процесуального кодексу України.

Обставин, які б перешкоджали призначенню справи до розгляду по суті, судом не встановлено.

Приймаючи рішення про призначення справи до судового розгляду, суд виходить з того, що у відповідачів впродовж більше півтора року у достатній мірі було часту на практичну реалізацію наданих процесуальним законом прав, які передбачені для підготовчого судового засідання.

Відповідно до положень, визначених у частині третій ст. 200 Цивільного процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

В свою чергу, підстави для залишення позовної заяви без розгляду та закриття провадження у справі є відсутніми.

За таких фактичних обставин справи, суд вважає за необхідне закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

Справа підлягає розгляду суддею одноособово.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 43, 49, 51, 52, 76, 81, 83, 84, 193, 197, 252, 259, 260, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

УХВАЛИВ:

1. Прийняти до спільного розгляду з первісним - позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору - ОСОБА_9 до відповідачів: (1) ОСОБА_5 , (2) ОСОБА_10 , (3) ОСОБА_11 , (4) ОСОБА_8 , (5) ОСОБА_12 про визнання права власності на частину земельної ділянки.

2. Залучити до участі у справі правонаступника ОСОБА_3 та ОСОБА_4 - ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_3 ).

3. Зустрічну позовну заяву ОСОБА_5 від 19 квітня 2021 року повернути особі, яка її подала.

4. Закрити підготовче провадження по справі.

5. Призначити справу до розгляду по суті на 3 червня 2021 року на 13 годину 30 хвилин в Мукачівському міськрайонному суді Закарпатської області за адресою: м. Мукачево вул. Л. Толстого, 13.

6. Встановити наступний порядок дослідження доказів: надання вступного слова учасникам справи, з`ясування обставин, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідження письмових доказів.

7. Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://mkm.zk.court.gov.ua/.

8. Копію ухвали надіслати сторонам по справі

9. Ухвала суду в частині повернення зустрічної позовної заяви може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя В.В.Кость

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 22.04.2021.