П О С Т А Н О В А

Іменем України

Єдиний унікальний номер 264/7893/19

Номер провадження 22-ц/804/1029/21

05 травня 2021 року місто Маріуполь

Донецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Лопатіної М.Ю.

суддів - Мальцевої Є.Є., Баркова В.М.,

за участю секретаря - Сидельнікової А.В.,

сторони:

позивач - ОСОБА_1

відповідачі - Кальміуський відділ державної виконавчої служби у місті Маріуполі Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), Товариство з обмеженою відповідальністю «Азовбетон», Державне підприємство «Сетам»,

розглянув у відкритому судовому засіданні в місті Маріуполі апеляційну скаргу Державного підприємства «Сетам» на рішення Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 04 листопада 2020 року, ухвалене у складі судді Мушкета О.О.,-

В С Т А Н О В И В:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У грудні 2019 року ОСОБА_1 звернулась з позовом до Кальміуського відділу державної виконавчої служби міста Маріуполь Головного територіального управління юстиції у Донецькій області (надалі: Кальміуський ВДВС міста Маріуполь ГТУЮ у Донецькій області, який перейменовано у Кальміуський відділ державної виконавчої служби у місті Маріуполі Східного МРУ МЮ (м.Харків) (надалі: Кальміуський ВДВС у місті Маріуполі Східного МРУ МЮ (м.Харків)), Товариства з обмеженою відповідальністю «Азовбетон» (надалі: ТОВ «Азовбетон»), Державного підприємства «Сетам» (надалі: ДП «Сетам») про визнання недійсними електронних торгів з реалізації майна боржника.

Позов мотивовано тим, що в електронній системі торгів з реалізації майна боржників «Сетам» 02 грудня 2019 року було проведено процедуру торгів за лотом 387610 «Нежила нерухомість загальною площею 740,6 кв.м., 13/50 частки комплексу, розташована за адресою: АДРЕСА_1 ». У розділі «Характеристика лоту» було зазначено таку інформацію: «Нежила нерухомість, загальною площею 740,6 кв.м., 13/50 частки комплексу за адресою - АДРЕСА_1 : склад (Б-1); офіс (Б1-1); сторожка (В-1); 3 бензорезервуара (И, О, П); склади (К-1, Л-1, М-1); огорожа (№1). Розмір площі нежитлового будинку приміщення - 740,6 кв.м. Майно знаходиться у задовільному стані. Відомості щодо земельної ділянки відсутні. Встановлені обмеження - заборонено відчужувати. Призначення об`єкта - офісне приміщення, склади, побутова-сторожка. Приміщення перебувають в оренді». Також, у розділі «Інформація про лот» було зазначено відомості про наявність обтяжень майна: постанова про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, ВП №55145254 від 05 грудня 2017 року, Кальміуський ВДВС м. Маріуполь ГТУЮ у Донецькій області; ухвала Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 03 листопада 2017 року, провадження №2/264/2341/2017, справа №264/5562/17. 29 листопада 2019 року позивачкою було подано заявку на участь у вищезазначених електронних торгах та сплачено гарантійний внесок у розмірі 5% від стартової ціни лоту на рахунок Організатора торгів - ДП «Сетам». 02 грудня 2019 року в процедурі торгів відбувся аукціон, по закінченню якого її визнано переможцем торгів із ціновою пропозицією 5 000 000 грн. З результатами проведених торгів Організатором аукціону було сформовано протокол № 449942. 04 грудня 2019 року позивачкою було отримано Витяг з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з якого вона дізналася про наявність інших обтяжень, накладених на майно ТОВ «Азовбетон», відомості про які в оголошенні про проведення торгів не було оприлюднено. Відповідно до зазначеного Витягу, 11 липня 2019 року ухвалою Іллічівського районної суду міста Маріуполя Донецької області накладено арешт на нерухоме майно ТОВ «Азовбетон» з позбавленням права відчуження майна. Особою, в інтересах якої встановлено обтяження є Кальміуське ВП Центрального ВП ГУ НП в Донецькій області. Кальміуський ВДВС м. Маріуполь ГТУЮ в Донецькій області, як продавець майна, не наділений повноваженнями щодо скасування арешту, накладеного на майно ТОВ «Азовбетон», накладеного в межах кримінального провадження. Крім того, позивачка зазначала, що оформленням права власності на придбане нерухоме майно на прилюдних торгах є звернення набувача до нотаріуса за видачою свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів. З метою належного оформлення права власності на придбане нерухоме майно на прилюдних торгах нотаріус зобов`язаний видати свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, здійснити державну реєстрацію припинення заборони на нерухоме майно та провести державну реєстрацію речових прав на набувача. Проте, нотаріус також не уповноважений на зняття арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, що унеможливлює реєстрацію позивачкою права власності на придбане майно. З огляду на те, що посадовими особами Кальміуського ВДВС м. Маріуполь ГТУЮ у Донецькій області та ДП «Сетам» було порушено право позивачки, як покупця майна, на отримання повної інформації стосовно наявності обтяжень майна ТОВ «Азовбетон», які, з огляду на викладені норми чинного законодавства, унеможливлюють подальшу реєстрацію її права власності на придбане майно, ОСОБА_1 просила визнати недійсними електронні торги з продажу майна боржника ТОВ «Азовбетон» за номером лоту: 387610; «Нежила нерухомість, загальною площею 740,6 кв.м, 13/50 частки з комплексу, розташована за адресою: АДРЕСА_1 ».

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 04 листопада 2020 року вищевказаний позов задоволено. Визнано недійсними електронні торги з продажу майна боржника за номером лоту: 387610; «Нежила нерухомість, загальною площею 740.6 кв.м., 13/50 частки з комплексу, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .» Розподілено судові витрати.

Задовольняючи позов місцевий суд виходив з того, що на момент подання позивачкою заявки на участь у електронних торгах, що мало місце 29 листопада 2019 року, на нерухоме майно, що перебувало на примусовій реалізації, було накладено арешт в рамках кримінального провадження № 0000146 від 24 січня 2018 року на підставі ухвали Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 30 липня 2019 року у справі № 264/4987/19, про що позивачка, як учасник торгів, не була обізнана. Така необізнаність ОСОБА_1 та інших учасників процедури торгів вплинула на їх волевиявлення щодо подання своїх заявок на участь у електронних торгах та, відповідно, на результати таких торгів, що є, у свою чергу, порушенням права мирного володіння майном, встановленого ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З огляду на викладене, місцевий суд дійшов висновку про допущення порушень вимог Порядку реалізації арештованого майна та загальних норм ЦК України при проведенні електронних торгів за лотом 387610, до складу якого входить нежила нерухомість загальною площею 740.6 кв.м., 13/50 частки комплексу, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , внаслідок чого було порушено суб`єктивне цивільне право позивачки, яка мала намір придбати майно, яке не підлягало примусовому продажу, оскільки не могло відчужуватися внаслідок накладення арешту, що унеможливлював реєстрацію права власності останньої.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі ДП «Сетам», посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просило рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити в задоволені позову.

Скарга мотивована тим, що позивачка скористалась таким способом захисту свого права, як визнання недійсними електронних торгів, але, жодного доказу про те, що між позивачкою та відповідачами було укладено правочин не надано. Як випливає з протоколу проведення торгів №449942, при стартовій ціні лоту у сумі 978 265 грн, ОСОБА_1 було зроблено особливу ставку у розмірі 5000 000 грн. Відповідно до пункту 1 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №2831/5, на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно. Однак, суму коштів за лот на рахунок продавця у розмірі 4 750 000 грн та суму додаткової винагороди на рахунок організаторів торгів - ДП «Сетам» у розмірі 201 086,75 грн., позивачкою, згідно протоколу проведення торгів №449942, сплачено не було, а отже і не було оформлено договірних відносин купівлі-продажу. Скаржник зазначав, що з неукладеного правочину не виникає договірних зобов`язань і він не породжує жодних цивільних правовідносин, в той час коли недійсний правочин не породжує тих правових наслідків, які притримані правочинам цього виду, але він породжує правові наслідки, які випливають з його недійсності. Отже, неукладений договір не може бути визнаний недійсним, а тому підстав для задоволення позову немає.

Доводи і заперечення інших учасників справи.

Своїм правом на подачу відзиву на апеляційну скаргу позивачка не скористалась.

У судовому засіданні апеляційного суду представник ТОВ «Азовбетон» - адвокат Новікова В.Р. заперечувала проти задоволення апеляційної скарги, просила рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Представник третіх осіб ОСОБА_2 та ТОВ «Азовбуд-Лідер» - адвокат Коваленко К.О. у суді апеляційної інстанції просила задовольнити апеляційну скаргу.

Позивачка ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, направила до суду заяву, в якій просила справу розглянути без її участі.

Інші учасники справи до суду не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином, що у відповідності до ч.2 ст. 372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи.

Мотивувальна частина

Позиція апеляційного суду

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників відповідача та третіх осіб, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржене рішення суду не відповідає зазначеним вимогам закону.

Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції.

В червні 2019 року Кальміуським ВДВС міста Маріуполь ГТУЮ у Донецькій області, який перейменовано у Кальміуський ВДВС у місті Маріуполі Східного МРУ МЮ (м.Харків), складено та направлено до ДП «Сетам» заявку на реалізацію арештованого нерухомого майна у рамках зведеного виконавчого провадження № 56145883 - нежилої нерухомості, загальною площею 740.6 кв.м., 13/50 частки комплексу, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.100).

Зі змісту даної заявки вбачається наявність обтяжень на майно на підставі постанови про арешт майна та оголошення заборони його відчуження ВП №55145254 від 05 грудня 2017 року, винесеної Кальміуським ВДВС м. Маріуполь ГТУЮ у Донецькій області та ухвали Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 03 листопада 2017 року, провадження № 2/264/2341/2017, справа №264/5562/17.

11 листопада 2019 року в електронній системі торгів з реалізації майна боржників «Сетам» розміщено відомості щодо лоту 387610, до складу якого входить нежила нерухомість, загальною площею 740.6 кв.м., 13/50 частки з комплексу, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 : склад (Б-1); офіс (Б1-1); сторожка(В-1); 3 бензорезервуара (И,О,П), 3 склади (К-1, Л-1,М-1), огорожа (№1). Майно знаходиться у задовільному стані. Встановлені обмеження - заборона відчужувати. Призначення об`єкта - офісне приміщення, склади, побутова-сторожка. Приміщення перебувають в оренді (а.с.9-10).

Згідно протоколу проведення електронних торгів № 449942, 02 грудня 2019 року відбулись електронні торги з реалізації нежилої нерухомості, загальною площею 740.6 кв.м., 13/50 частки комплексу, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 за ціною продажу: 5 000 000,00 грн. Переможцем вищевказаних торгів визнано ОСОБА_1 , як учасника, що запропонував найвищу цінову пропозицію. Встановлено строк сплати переможцем залишку суми вартості лоту та винагороди Організатору до 16 грудня 2019 року. (а.с. 17 - 18).

04 грудня 2019 року позивачкою було отримано Витяг з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з якого вона дізналася про наявність інших обтяжень, накладених на майно ТОВ «Азовбетон», відомості про які в оголошенні про проведення торгів не було оприлюднено. Відповідно до зазначеного Витягу, ухвалою Іллічівського районної суду міста Маріуполя Донецької області від 11 липня 2019 року накладено арешт на нерухоме майно ТОВ «Азовбетон» з позбавленням права відчуження, розпорядження та використання. Особою, в інтересах якої встановлено обтяження є Кальміуське ВП Центрального ВП ГУ НП в Донецькій області (а.с.13-14)

Мотиви, з яких виходить суд апеляційної інстанції, та застосовані норми права.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною другою статті 16 ЦК України передбачено, що одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів судом може бути визнання правочину недійсним.

Відповідно до частин першої-другої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Електронні торги - продаж майна на прилюдних торгах за принципом аукціону або на комісійних умовах засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

З цього можна зробити висновок, що до електронних торгів застосовується положення законодавства щодо прилюдних торгів.

Правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин.

Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (частина перша статті 655 ЦК України).

Частиною четвертою статті 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець.

Згідно з частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою-третьою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Ураховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав, встановлених частиною першою статті 215 ЦК України.

Пунктом чотири розділу III Порядку реалізації арештованого майна (далі - Порядок) визначено, що організатор проводить електронні торги (торги за фіксованою ціною), у тому числі повторні, відповідно до строків, визначених цим Порядком.

Згідно з пунктом 1 розділу VIII Порядку, після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом.

Система у день проведення електронних торгів або не пізніше наступного робочого дня розміщує аналогічний протокол електронних торгів за лотом з повною інформацією про переможця електронних торгів в особистому кабінеті переможця.

Відповідно до пункту 1 розділу X Порядку, на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно.

Згідно з пунктом 4 розділу X Порядку, після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди Організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги.

Відповідно до пункту 8 розділу X Порядку, акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством.

У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги.

Таким чином, згідно з пункту 8 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством, а отже, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на торгах, складання за результатами їх проведення акта проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на торгах, тобто є правочином.

Враховуючи факт нездійснення позивачкою повного розрахунку за придбане майно у строк, передбачений розділом Х Порядку, та відсутність акту про проведення прилюдних торгів, апеляційний суд приходить до висновку, що договірні відносини купівлі-продажу майна на цих торгах не були оформлені, а отже такий правочин є неукладеним.

Місцевий суд помилково вважав, що між сторонами укладено правочин і його необхідно визнати недійсним з підстав зазначених в позові. У той же час сторони не досягли остаточної мети щодо укладення правочину, а відповідно і не було правових підстав визнавати його недійсним.

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного суду від 05 серпня 2020 року у справі № 359/2045/18 (провадження № 61-13944св19), від 28 грудня 2020 року у справі № 295/1893/18 (провадження № 61-6704св20).

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Згідно п.4 ч. 1, ч. 2 ст. 376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення суду повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

З огляду на вищевикладене, апеляційний суд дійшов висновку, що судом першої інстанції неправильно застосовано норми матеріального права, що є підставою для скасування ухваленого судового рішення та ухвалення нового рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 .

Керуючись ст. ст. 367, 374,376, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Сетам» задовольнити.

Рішення Іллічівського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 04 листопада 2020 року скасувати та ухвалити нове рішення.

Відмовити у задоволені позову ОСОБА_1 до Кальміуського відділу державної виконавчої служби у місті Маріуполі Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), Товариства з обмеженою відповідальністю «Азовбетон», Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи: ОСОБА_2 та Товариство з обмеженою відповідальністю «Азовбуд-Лідер» про визнання недійсними електронних торгів з реалізації майна боржника.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду за наявності передбачених ст.389 ЦПК України підстав протягом тридцяти днів з дня складання її повного тексту.

Судді:

Повний текст постанови складено 07 травня 2021 року.

Судді: