Справа № 199/7977/16-ц
УХВАЛА

05.05.2021 Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого - судді Подорець О.Б.,

за участю секретаря Столяренко А.І.,

за участі учасників судового розгляду:

представника відповідача - адвоката Скиба В.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро заяву ОСОБА_2 представника відповідача ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 10 квітня 2017 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 10 квітня 2017 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики задоволено в повному обсязі.

12.02.2021 ОСОБА_3 через свого представника ОСОБА_2 подала до суду заяву про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що з вказаним рішенням суду вона не згодна, оскільки її неявка в судове засідання була викликана тим, що вона особисто не отримувала жодної судової повістки, а відтак не мала можливості надати докази, приймати участь у їхньому дослідженні та доведення їхньої переконливості перед судом. Крім того, зазначила, що при ухваленні рішення суд безпідставно стягнув суму заборгованості в українській гривні, а не в доларах США.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 підтримав заяву про скасування заочного рішення суду з підстав викладених у ній. Крім того, зазначив, що суд, розглянувши справу за відсутності відповідача, позбавив її права подати зустрічний позов.

Позивач ОСОБА_1 заперечував проти заяви про перегляд заочного рішення, подавши письмові заперечення та пояснивши, що поштову кореспонденцію позивач навмисно не отримує, адреса її реєстрації підтверджена довідкою адресно-довідкового бюро. Крім того, відповідач є юристом, надає юридичні послуги, а тому обізнана про можливість отримання інформації з сайту «Судова влада України». Судом розглянуто справу у відповідності до норм чинного законодавства і з позовом він звернувся межах позовної давності, про що до суду надав відповідні докази дати направлення позовної заяви до суду. Просив у задоволенні заяви відмовити, в тому числі і у поновленні строку, оскільки у заяві не наведено поважних причин пропуску строку звернення із заявою про перегляд заочного рішення суду.

Суд, вислухавши учасників судового розгляду, вивчивши заяву, дослідивши надані докази та матеріали цивільної справи №199/7977/16, приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно вимог ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише за умови особливих непереборних обставин.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (справа Перетяка та Шереметьев проти України, заяви № 17160/06 та №35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

З мотивувальної частини рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська від 10 квітня 2017 року у справі №199/7977/16 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, вбачається, що відповідач був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. Доказів того, що відповідач не був обізнаний про наявність заочного рішення, останнім суду не надано.

Крім того, статтею 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже головними умовами для скасування заочного рішення є поважність причини не з`явлення відповідача в судове засідання і докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення спору. Наявність одночасно цих двох умов дає підстави для скасування заочного рішення суду.

Проте, відповідачем не надано до суду доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, і не були враховані судом при винесенні спірного заочного рішення від 10 квітня 2017 року.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 Конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

У зв`язку з вищенаведеним, суд зазначає, що заявник не надав будь-яких доказів, які мають істотне значення для справи та не були досліджені судом при винесенні рішення, оскільки обґрунтуванням заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті, а тому в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити.

Частиною 4 статті 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

З огляду на зазначене, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення суду.

Керуючись ст.ст. 260, 261, 284-288 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_3 строк подання заяви про перегляд заочного рішення.

У задоволенні заяви ОСОБА_2 представника відповідача ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 10 квітня 2017 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики - відмовити.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали виготовлено 07 травня 2021 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.Б.Подорець