ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 545/243/21 Номер провадження 22-ц/814/1195/21Головуючий у 1-й інстанції Кіндяк І. С. Доповідач ап. інст. Дряниця Ю. В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 травня 2021 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Дряниці Ю.В.,

суддів: Кривчун Т.О., Чумак О.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами апеляційну скаргу адвоката Шиян Валентини Олексіївни, яка дії в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Полтавського районного суду Полтавської області від 31 березня 2021 року за заявою ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу, Широка Олеся Миколаївна, про визнання договорів купівлі-продажу недійсними, скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, -

в с т а н о в и в :

У березні 2021 року ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про зустрічне забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , про визнання договорів купівлі-продажу недійсними, скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно. У заяві ОСОБА_2 просив суд накласти арешт на двокімнавтну квартиру позивача ОСОБА_1 , загальною площею 66 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 240, запис у реєстрі речових прав на нерухоме майно від 06 жовтня 2017 року.

Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 31 березня 2021 року заяву ОСОБА_2 задоволено.

Застосовано зустрічне забезпечення позову по справі № 545/243/21, шляхом накладення арешту на двокімнатну квартиру, загальною площею 66 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_1 , - до скасування заходів забезпечення позову, які були застосовані на підставі ухвали Полтавського районного суду від 27 січня 2021 року (справа № 545/243/21, провадження № 2-з/545/7/21).

Ухвалу в апеляційному порядку оскаржила представник позивача, яка в апеляційній скарзі, посилаючись на неповноту встановлення судом обставин справи, просить скасувати оскаржувану ухвалу, постановивши нову, якою відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_2 . Вважає, що заявником не було доведено можливість спричинення йому збитків, які можуть бути забезпечені шляхом застосування зустрічних забезпечувальних заходів. Крім того, зазначає, що у позивача наявне інше майно та стабільний заробіток, що виключає наявність сумніву, що майновий стан позивача або його дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду.

Колегія суддів, перевіривши справу в межах заявлених вимог і апеляційного оскарження, приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, з підстав, передбачених ст. 375 ЦПК України.

Судом першої інстанції встановлено та вбачається з матеріалів справи, що 26 січня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до місцевого суду з позовом до ОСОБА_3 про визнання недійними договорів купівлі-продажу від 06 січня 2017 року та скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно за ОСОБА_2 .

Одночасно з позовною заявою ОСОБА_1 подала заяву про забезпечення позову, в якій просила накласти арешт на земельну ділянку, площею 0,0964 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , цільове призначення «для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер :03:002:0024, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 40, номер запису про право власності: 18504694, власник ОСОБА_2 та на житловий будинок, загальною площею 547,3 кв.м., житловою площею 353,5 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 40, номер запису про право власності: 18503963, власник ОСОБА_2 .

В обґрунтування заяви вказувала, що між нею та відповідачем ОСОБА_3 виник спір з приводу вищевказаного нерухомого майна, яке придбано у шлюбі, та яке було продано ним своєму батьку ОСОБА_2 за вищевказаними договорами купівлі-продажу. Оскільки існує реальна загроза утруднення виконання можливого рішення суду в разі задоволення позову, просила накласти арешт на зазначене нерухоме майно.

Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 26 січня 2021 року, залишеною без змін поставною Полтавського апеляційного суду від 16 березня 2021 року, задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову та накладено арешт на вказане нерухоме майно.

Встановлено, що ОСОБА_1 має у власності квартиру, загальною площею 66 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 240, запис у реєстрі речових прав на нерухоме майно від 06 жовтня 2017 року.

Задовольняючи заяву ОСОБА_2 , суд першої інстанції виходив з того, що існують ризики можливого спричинення відповідачу збитків застосуванням забезпечення позову.

Колегія суддів погоджується з такими висновками місцевого суду.

Відповідно до ч.1 ст.154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Згідно ч. 2 ст.154 ЦПК України зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Частина 3 ст. 154 ЦПК України передбачає, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідно до ч.5 ст.154 ЦПК України розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Таким чином, зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Воно має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів за заявою позивача.

Матеріалами справи підтверджено, що між сторонами дійсно виник спір з приводу нерухомого майна у вигляді земельної ділянки та житлового будинку, розташованих за адресою: АДРЕСА_2 , які на момент розгляду справи перебуває у власності ОСОБА_2 .

Встановлено, що відносно вказаного майна застосовано заходи забезпечення позову у вигляді арешту.

Звертаючись до суду із заявою про зустрічне забезпечення позову, ОСОБА_2 зазначав, що ним було понесено ряд витрат, пов`язаних із утриманням нерухомого майна та сплатою податків. Також вказує, що у зв`язку із обмеженням його права розпорядження нерухомим майном він позбавлений можливості здійснити продаж нерухомості, що може призвести до зниження її вартості.

Як вбачається із матеріалів справи, відсутні обставини, які є обов`язковою умовою застосування зустрічного забезпечення, таке забезпечення є правом, а не обов`язком суду. Дане питання віднесено на розсуд суду і застосовується у разі наявних до того обґрунтованих сумнівів щодо безперешкодного можливого відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Так, колегія суддів, зважаючи на перебування у власності ОСОБА_2 спірного майна протягом тривалого періоду часу, та понесення ним фактичних ризиків, пов`язаних із його утриманням, а також відсутність а матеріалах справи доказів фактичної змоги позивача відшкодувати збитки відповідача, які можуть бути причинені забезпеченням позову, вважає, що з метою збереження певного балансу інтересів сторін і попередження настання негативних наслідків, пов`язаних із застосуванням заходів забезпечення позову, можуть бути засновані заявлені відповідачем заходи зустрічного забезпечення позову, які за своїм характером є співмірними із заходами забезпечення позову.

При цьому слід зауважити, що внаслідок забезпечення позову, ОСОБА_1 не позбавлена права володіння та користування квартирою за адресою: АДРЕСА_1 ,а фактично обмежена у праві відчуження вказано майна до скасування заходів забезпечення позову.

Отже, за результатами апеляційного розгляду колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не містить нових фактів чи засобів доказування, які б спростовували висновки суду першої інстанції. Ухвала суду першої інстанції відповідає вимогам закону і підстав для її скасування колегією суддів не встановлено

Керуючись ст.ст. 367, 374 ч. 1 п. 1, 375, 381, 384 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу адвоката Шиян Валентини Олексіївни, яка дії в інтересах ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Полтавського районного суду Полтавської області від 31 березня 2021 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з часу її прийняття і не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач Ю. В. Дряниця

Судді: Т.О. Кривчун

О. В. Чумак