Провадження № 2/641/45/2021 Справа № 641/2625/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2021 року м. Харків

Комінтернівський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Онупко М.Ю.,

за участю секретаря Ігнатової О.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Міська дитяча поліклініка № 15» Харківської міської ради, третя особа головний лікар Комунального некомерційного підприємства «Міська дитяча поліклініка № 15» Харківської міської ради Миргород Наталія Володимирівна про зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до Комунального некомерційного підприємства «Міська дитяча поліклініка № 15» Харківської міської ради (далі КНП «Міська дитяча поліклініка № 15» ХМР), третя особа головний лікар КНП «Міська дитяча поліклініка № 15» ХМР Миргород Н.В. в якій просить визнати незаконним і скасувати наказ № 90 від 11.03.2019 року про оголошення догани, виданий головним лікарем Центру первинної медико-санітарної допомоги комунального некомерційного підприємства «Міська дитяча поліклініка № 15» Харківської міської ради правонаступником якого є КНП «Міська дитяча поліклініка № 15» ХМР про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначила, що наказом № 112-к від 25.04.2005 року вона була прийнята на роботу лікарем педіатром до КЗОЗ «Міська дитяча поліклініка № 15» ХМР. Наказом № 90 від 11.03.2019 року головного лікаря КНП «Міська дитяча поліклініка № 15» ХМР ОСОБА_2 її було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, а саме за порушення трудової дисципліни та функціональних обов`язків 15.02.2019 року, запізнення на прийом на 9 хв., відмову в години прийому в наданні первинної медичної допомоги дитині ОСОБА_3 , не здійснення прийому пацієнтів протягом 50 хв., внесення запису про огляд дитини ОСОБА_3 , фактично не оглянувши її, та надавши дозвіл на проведення дівчині туберкулінодіагностики без проведення огляду, порушення етичних норм поведінки при спілкуванні з пацієнтами. Також, зазначила, що винесена догана є незаконною тому, що надана інформація в наказі № 90 від 11.03.2019 року неточно та хибно трактована з метою завдати їй моральної шкоди, а в подальшому звільнити її з роботи.

Крім того, позивач зазначила, що 15.02.2019 року вона почала прийом своєчасно о 10 год., та на прийом без попереднього запису прийшла ОСОБА_4 , вона була з іншої дільниці, та договір відповідно між ними укладений не був. Вона прийняла дитину вищевказаної особи, однак попросила зачекати, оскільки потребувала часу для вирішення питання з електронним ключем, також вона попросила ОСОБА_4 написати згоду на реакцію Манту. Після вказаних обставин вона направилась до головного лікаря, у кабінеті якої перебувала близько 15 хв., повернувшись вона запропонувала ОСОБА_4 оглянути її дитину. Однак, остання відмовилась та повідомила, що має намір скаржитись до головного лікаря, через тривале очікування.

Також, вказала, що мати дитини ОСОБА_4 поспішала зробити щеплення до 11 год., оскільки роботу кабінету вакцинації, де проводять щеплення з 11 год. буде призупинено на час проведення навчання з медичним персоналом. У вищевказаний день вона працювала весь день, та всі хто звернувся до неї отримали вакцину, дитині ОСОБА_4 також зробили щеплення, але під керівництвом ОСОБА_2 .

З приводу наказу № 90 від 11.03.2019 року додала, що відповідачем не доведено наявності складу дисциплінарного проступку в діях позивача, оскаржуваний наказ не містить посилання на норму закону, яку було порушено позивачем, не сформульовано склад дисциплінарного порушення. Даний наказ ґрунтується на припущеннях, оскільки не встановлено фактів і обставин, які б свідчили про вчинення позивачем дисциплінарного проступку та безпосередньо вини у вчинені конкретних дій.

Враховуючи вищевикладене, позивач ОСОБА_1 була вимушена звернутися з даним позовом до суду для захисту своїх прав та інтересів

Ухвалою Комінтернівського районного суд м. Харкова від 09.04.2019 року по вищевказаній справі відкрито провадження, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала та просила задовольнити, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві. Також вказала, що ОСОБА_4 з дитиною звернулася до неї 13.02.2019 року та між ними було досягнуто домовленості про укладення декларації, під час прийому ОСОБА_4 , вона, з метою укладення декларації, оглядала медичну картку, досліджувала документи, у зв`язку з чим було встановлено відсутність щеплення Манту у дитини. Після чого лікар сказала прийти їй з дитиною 15.02.2019 року для укладення декларації та проведення реакції Манту. 15.02.2019 року вона почала прийом приблизно з 10 год. 05 хв. 10 год. 10 хв. до приходу ОСОБА_5 вона здійснила прийом декількох пацієнтів, та коли до кабінету зайшла ОСОБА_5 вона надала матері дитини документи для заповнення, вклеїла до медичної картки дитини не підписаний талон огляду дитини, після чого вийшла з кабінету та пішла до головного лікаря для вирішення невідкладних питань щодо виготовлення електронного цифрового підпису. Після того, як вона вийшла з кабінету головного лікаря, в коридорі вона зустріла ОСОБА_4 , яка звернулася до неї з питанням, на що вона попросила останню зачекати, так як мала телефонну розмову. Після цього вона разом з ОСОБА_4 повернулись до кабінету, де вона запропонувала ОСОБА_4 оглянути її дитину, однак остання відмовилась, та повідомила, що має намір звернутися зі скаргою до головного лікаря. Огляд дитини вона не провела через відмову матері. Окрім того, пояснила, що талон прийому вона підготовила та вклеїла до медичної картки , однак не заповнила, оскільки ОСОБА_4 забрала картку Ф 112.

15.02.2019 року вона напевно не розписалась у журналі виходу на роботу, оскільки вказаний журнал знаходився у старшої медсестри, яка надає його один раз на три тижні.

Представник позивача ОСОБА_6 у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, та пояснила, що позивач не відмовлялася від проведення огляду дитини ОСОБА_4 , до прийому вказаної дитини вона вже провела прийом близько 5 пацієнтів. Позивач не відкривала талон огляду, оскільки не встигла цього зробити, тим паче мати дитини забрала з собою картку. Просила задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позовних вимог заперечував, та просив відмовити у позові в повному обсязі. Пояснив, що ОСОБА_1 працює лікарем-педіатром у Центрі первинної медико-соціальної допомоги КНП «Міська дитяча поліклініка № 15» ХМР, та вона за графіком повинна була здійснювати прийом пацієнтів 15.02.2019 року з 10 год. до 14 год. Однак, на прийом лікар запізнилась на 9 хв., після приходу на роботу ОСОБА_1 не розпочала прийом. Приблизно о 10 год. 30 хв. в кабінет лікаря зайшла пацієнтка ОСОБА_5 з матір`ю, то ОСОБА_7 взагалі вийшла з кабінету та була відсутня на протязі приблизно 20-25 хв. Батьки з дітьми, що прийшли на прийом до ОСОБА_1 вимушені були весь час очікувати її в кабінеті, поруч з кабінетом або розшукувати ОСОБА_7 в приміщеннях поліклініки, щоб вчасно були оглянуті діти, та встигнули до 11 год. пройти туберкулінодіагностику. Мати ОСОБА_5 розшукувала ОСОБА_1 у коридорах та приміщеннях поліклініки, та зустріла її на сходах закладу і попросила провести медичний огляд дитини перед туберкулінодіагностикою. Лікар-педіатр дільничний ЦПМСД ОСОБА_1 розмовляла у цей час по телефону, не звертаючи уваги на прохання матері та в грубій і некоректній формі відповіла на її прохання. ОСОБА_1 повернувшись до свого кабінету, не проводячи медичного огляду дитині, вклеїла до історії розвитку дитини (Ф-112/о) ОСОБА_5 вкладний листок про проведення медичного огляду дитини, вказавши діагноз.

В той же день 15.02.2019 року до головного лікаря КНП «Міська дитяча поліклініка № 15» ХМР Миргород Н.В. звернулась ОСОБА_4 мати, дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з заявою в якій поскаржилась на лікаря-педіатра дільничного ЦПМСД ОСОБА_1 , за відмову в наданні медичної допомоги її доньці ОСОБА_8 та невиконання посадових обов`язків щодо прийому пацієнтів, у визначенні години прийому. Вказані у заяві факти були перевірені адміністрацією поліклініки, та знайшли підтвердження.

Наказом № 90 від 11.03.2019 року «Про винесення догани» ОСОБА_1 була притягнута до відповідальності за порушення трудової дисципліни та функціональних обов`язків 15.02.2019 року, а саме: запізнення на прийом на 9 хв., відмова в години прийому в наданні первинної медичної допомоги, не здійснення прийому пацієнтів протягом 50 хв., внесення запису про огляд дитини і надання дозволу на проведення туберкулінодіагностики без фактичного виконання огляду дитини, порушення етичних норм поведінки при спілкуванні з пацієнтами.

Запізнення початку прийому ОСОБА_7 підтверджується показаннями свідка медичної сестри ОСОБА_9 , яка в поясненнях вказала, що ОСОБА_7 прийшла на прийом з запізненням приблизно на 10 хв. Однак, прийом не розпочала, а почала займатися своїми справами, незважаючи на те, що ОСОБА_10 її попередила, що маніпуляційний кабінет проводить туберкулінодіагностику до 11-ої години. Пізніше ОСОБА_7 покинула кабінет і батьки з дітьми, що прийшли на прийом розшукували її по коридорах будівлі. Фактично ОСОБА_7 розпочала прийом близько 10 год. 50 хв.

Також, додав, що за даними камер відеоспостереження в будівлі поліклініки ОСОБА_7 зайшла в будівлю поліклініки і дійшла до кабінету о 10 год. 09 хв., та не проводила фактично прийому до 10 год. 50 хв., вона покидала свій робочий кабінет, а батьки з дітьми ходили і шукали ОСОБА_7 .

Третя особа головний лікар КНП «Міська дитяча поліклініка № 15» ХМР Миргород Н.В. в судовому засіданні проти позовних вимог позивача заперечувала в повному обсязі, просила відмовити в задоволенні позову.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду та їх представників, дослідивши матеріали справи, докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Згідно зі ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 4, 5 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що згідно довідки КНП «Міська дитяча поліклініка № 15» ХМР № 256 від 03.04.2019 року ОСОБА_1 дійсно працює в КНП «Міська дитяча поліклініка № 15» ХМР на посаді лікаря-педіатра дільничного на 1.0 ставки з 04.05.2005 року (наказ № 112-к від 25.04.2005 року) по теперішній час (а.с. 10).

Згідно до п. 1.3 Правил внутрішнього трудового розпорядку КНП «МДП № 15» ХМР затверджених 12.12.2018 року головним лікарем ОСОБА_2 , за погодженням з головою профспілки ОСОБА_11 (далі - Правила), дія Правил внутрішнього трудового розпорядку поширюються на всіх працівників КНП «МДП № 15» ХМР, які перебувають з ним у трудових відносинах. Працівники підприємства зобов`язані дбайливо і сумлінно виконувати покладені на них трудові обов`язки, працювати чесно та добросовісно, дотримуватись дисципліни праці основи порядку, своєчасно та точно виконувати розпорядження адміністрації, використовувати весь робочий час для високопродуктивної праці, уникати подій, які заважають іншим працівникам виконувати їх трудові обов`язки.

Коло обов`язків, які виконує кожен працівник за своєю спеціальністю, кваліфікацією або на посаді визначається правилами, посадовими інструкціями та положеннями, затвердженими у встановленому порядку.

Відповідно до п. 4.1 «е» Правил адміністрація підприємства зобов`язана забезпечити суворе дотримання трудової та виробничої дисципліни, постійно здійснювати організаційну, економічну та політико-виховну роботу, направлену на її зміцнення, зменшення втрат робочого часу, раціональне використання трудових ресурсів, формування стабільного трудового колективу, приймати заходи впливу до порушників дисципліни, враховуючи при цьому точку зору трудового колективу.

Пунктом 5.3 Правил передбачено, що час перевдягання перед початком та після закінчення трудового дня не входить в облік робочого часу.

Також, п.п. 7.1, 7.2 Правил встановлено, що порушення трудової дисципліни, тобто невиконання або неналежне виконання з вини працівника, покладених на нього трудових обов`язків тягне за собою застосування заходів дисциплінарного та суспільного впливу, а також застосування інших заходів, передбачених чинним діючим законодавством України. За порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення.

Згідно п. 7.3 Правил дисциплінарні стягнення застосовуються органом, або особою, якої надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

Відповідно до п. 7.4 дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. До застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення (т. 1 а.с. 59-70).

У відповідності до п. 1.6 Посадової інструкції лікаря-педіатра ЦПМСД (код КП 222112) КНП «МДП № 15» ХМР затверджений головним лікарем ЦПМСД КНП «МДП № 15» ХМР ОСОБА_2 18.09.2018 року (далі - Посадова інструкція) лікар-педіатр забезпечує надання послуг з медичного обслуговування дитячого населення (послуги з охорони здоров`я), що включені до програми державних гарантій медичного обслуговування дитячого населення.

Відповідно до п. 2.1, 2.2 Посадової інструкції лікар-педіатр підприємства керується чинним законодавством України про охорону здоров`я та нормативно-правовими актами, що визначають діяльність управління та закладів охорони здоров`я, організацію педіатричної допомоги.

Забезпечує динамічне спостереження за станом здоров`я дітей із використанням фізикологічних, лабораторних та інструментальних досліджень відповідно до галузевих стандартів у сфері охорони здоров`я.

Пунктами 2.12, 2.14 Посадової інструкції встановлено, що лікар-педіатр підприємства забезпечує проведення профілактичних втручань, що включає вакцинацію, відповідно до вимог календаря профілактичних щеплень, підготовлення та надсилання повідомлень про інфекційне захворювання, харчове, гостре професійне отруєння, незвичайну реакцію на щеплення; проведення епідеміологічних отруєння, незвичайну реакцію на щеплення; проведення епідеміологічних обстежень поодиноких випадків інфекційних хвороб. Лікар-педіатр підприємства забезпечує медичне спостереження за здоровою дитиною.

Згідно до п. 18 Посадової інструкції вбачається, що лікар-педіатр підприємства здійснює ведення первинної облікової документації, оформлення довідок, листів непрацездатності та направлень для проходження лікарсько-консультативної комісії відповідно до вимог чинного законодавства.

Відповідно до п. 2.32, 2.34 Посадової інструкції лікар-педіатр підприємства надає медичні послуги пов`язані з первинною медичною допомогою після закінчення часу прийому пацієнтів , а також у вихідні, святкові та неробочі дні за графіком.

Працює у спеціальному медичному одязі. Робочим місцем є закріплений кабінет в ЦПМСД підприємства.

Пунктами 2.40, 2.44-2.47 Посадової інструкції передбачено, що лікар-педіатр підприємства виконує вимоги нормативних актів про охорону праці, користується засобами колективного та індивідуального захисту. Під час виконання своїх функціональних обов`язків неухильно додержуються загальновизначених етичних норм поведінки.

Відповідно до графіку прийому лікарів-педіатрів ЦПМСД в КНП «МДП № 15» ХМР на 2019 рік затверджений головним лікарем ЦПМСД КНП «МДП № 15» ХМР Миргород Н.В., графік прийому ОСОБА_1 становить: понеділок з 08 год. до 12 год., вівторок з 09 год . до 13 год., середа з 14 год. до 18 год., четвер з 15 год. до 19 год., п`ятниця з 10 год. до 14 год., субота з 09 год. до 12 год. (а.с. 48-49).

Наказом № 90 від 11.03.2019 року КНП «Міська дитяча поліклініка № 15» ХМР № 256 «Про винесення догани» за порушення трудової дисципліни та функціональних обов`язків 15.02.2019 року, а саме, запізнення на прийом на 9 хв., відмову в години прийому в наданні первинної медичної допомоги дитині ОСОБА_3 , не здійснення прийому пацієнтів протягом 50 хв., внесення запису про огляд дитини ОСОБА_3 , фактично не оглянувши її, та надавши дозвіл на проведення дівчинці туберкулінодіагностики без проведення огляду, порушення етичних норм поведінки при спілкуванні з пацієнтами, лікарю-педіатру дільничному ЦПМСД КНП «МДП № 15» ХМР ОСОБА_1 оголошено догану (а.с. 29-30).

Як вбачається з журналу обліку профілактичного щеплення реакції Манту КНП «МДП № 15» ХМР початий 01.02.2019 року закінчений 17.04.2019 року, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було зроблено відповідне щеплення 15.02.2019 року( т. 1 а.с. 133-142).

Крім того, з медичної картки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вбачається, що лікарем ОСОБА_1 проставлена відмітка про проведення її медичного огляду в результаті якого дозволено щеплення на реакцію Манту (т. 1 а.с. 53).

Допитана в судовому засіданні у якості свідка ОСОБА_4 пояснила суду, що 13.02.2019 року вона була на прийомі у позивача, та лікар призначила на 15.02.2019 року укладення декларації та проведення щеплення Манту для її доньки, яке мало бути проведено з 10 по 11 год. В призначений час вона прийшла до лікаря, та приблизно о 10 год. 20 хв. 10 год. 30 хв. вона зайшла в кабінет до позивача. Однак, лікар ОСОБА_7 вклеїла до медичної карти її доньки якийсь папірець та не оглянувши дитину, покинула кабінет. Заповнивши бланк інформованої згоди на медичне втручання та почекавши в кабінеті ще близько 15 хв. вона запитала медичну сестру де вона може знайти лікаря ОСОБА_7 . Так як вона розуміла що о 11 год. кабінет щеплень припинить свою роботу та вона з дитиною не матиме змоги зробити щеплення, вона пішла на четвертий поверх в пошуках лікаря. В коридорі вона побачила ОСОБА_7 , до якої звернулася, однак, лікар грубо відповіла їй, що вона розмовляє по телефону. Також, вказала, що їй було відомо, що маніпуляційний кабінет працює до 11 год. Коли лікар повернулась до кабінету вона не оглядаючи дитину надала листок-вкладиш, згоду на вакцинацію вклала в медичну картку. При цьому лікар не запропонувала оглянути дитину і огляд не провела, у зв`язку з чим вона забрала медичну картку своєї дитини, відірвала з медичної картки згоду на вакцинацію та звернулася до адміністрації лікарні з скаргою на дії лікаря ОСОБА_1 .

Свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні, пояснила, що вона працює в одному кабінеті з лікарем ОСОБА_1 13.02.2019 року під час прийому до лікаря звернулася ОСОБА_4 з питанням про укладення декларації з лікарем щодо своєї доньки ОСОБА_8 . Лікар сказала ОСОБА_5 прийти до неї на прийом 15.02.2019 року.

15.02.2019 року згідно робочого графіку у лікаря ОСОБА_7 було призначено прийом пацієнтів з 10-00 год Однак, ОСОБА_7 з`явилась в кабінеті з запізненням близько 10 год. 10 хв., після чого не здійснюючи прийом пацієнтів, які вже чекали не неї в черзі, на своєму робочому місці почала щось писати на аркуші паперу. В цей час до кабінету зайшла ОСОБА_4 з донькою, які були першими пацієнтами 15.02.2019 року. Після чого ОСОБА_7 вийшла з кабінету приблизно на 30 хв. Після того, як ОСОБА_7 покинула кабінет, ОСОБА_5 пішла в пошуках лікаря на четвертий поверх і повернулася з ОСОБА_7 , після чого попросила надати дозвіл на вакцинацію, та ОСОБА_7 вклеїла листок-вкладку огляду, в якому зазначається про огляд пацієнта. При цьому 15.02.2019 року ОСОБА_7 не оглядала ОСОБА_3 . Після чого ОСОБА_12 забрала медичну картку доньки зі столу лікаря ОСОБА_7 та відірвала від неї бланк інформованої згоди на лікування.

Також, додала, що в попередньому списку на прийом пацієнтів ОСОБА_5 не було зазначено, оскільки список складався за попереднім електронним записом. Та хоча ОСОБА_5 була першою на прийомі в той день її було записано в журнал прийому пацієнтів під номером 12 зважаючи на те, що в журнал прийому спочатку були вказані пацієнти, які здійснили попередній електронний запис на сайті лікарні, тобто в силу великої кількості пацієнтів та браку часу, заповнення журналу обліку прийому пацієнтів медична вона здійснювала вже після закінчення годин прийому та вносила прізвища не в хронологічній послідовності їх прийому, а в довільній послідовності.

Свідок ОСОБА_13 у судовому засіданні пояснив, що 15.02.2019 року приблизно о 10 год. 30 хв. лікар ОСОБА_7 проводила прийом в кабінеті, та зустрівши його, вона в грубій формі почала говорити, що він повинен допомогти їй у роботі з електронним ключем. Позивач сказала, що він повинен піти до Приват банку з її паспортними даними і оформити для неї електронний ключ. Однак, він відповів відмовою так як не мав повноважень на оформлення електронного цифрового підпису іншим особам та пояснив ОСОБА_7 , що підпис має бути оформлено кожним працівником особисто. Однак, ОСОБА_7 в свою чергу продовжувала настоювати на наданні допомоги, тому він був змушений піти до головного лікаря та пояснив ситуацію. Після цього головний лікар роз`яснила ОСОБА_7 необхідність звернення до Приват банку для отримання електронного підпису.

Крім того, пояснив, що пізніше в той самий день головний лікар просила його оглянути камери відеоспостереження, та після огляду він встановив, що 15.02.2019 року ОСОБА_7 спізнилась на роботу на 10 хв. Також ним було встановлено, що деякі відеокамери не вірно відображали час, про це було повідомлено відповідну службу, яка здійснює обслуговування камер, та пізніше вказаний недолік було усунуто. Також зазначив, що 15.02.2019 року приблизно о 11 год. в холі на четвертому поверсі він бачив як ОСОБА_5 виказувала прохання про огляд дитини перед вакцинацією лікарю, але ОСОБА_7 проігнорувала зазначене прохання.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_14 пояснила, що 15.02.2019 року приблизно о 10 год. 50 хв. до кабінету головного лікаря зайшла ОСОБА_5 , яка перебувала у збудженому стані. Перед цим вона бачила її в холі четвертого поверху, де вона намагалася поговорити з ОСОБА_7 , яка в той самий час розмовляла по телефону. ОСОБА_5 пояснювала лікарю, що через 10 хв. закриється кабінет щеплення туберкулінодіагностики, а лікар ОСОБА_7 вийшла з свого кабінету, та не прийняла її доньку.

Також зазначила, що головний лікар перевірила картку Ф 012 дитини ОСОБА_5 , та встановила, що допуск до щеплення вже заповнено, та стоїть підпис ОСОБА_7 , також встановила, що огляд дитини не проводився. ОСОБА_5 також вказала, що огляд лікарем її дитини не проводився, та документи були заповнені без огляду дитини. Також їй відомо, що після спливу десяти днів ОСОБА_5 повернулась до поліклініки, та запитала, чи була розглянута її скарга. З приводу журналу прийому вказала, що він вівся медсестрою, та іноді заповнювався в кінці робочого дня, в свою чергу вказаний журнал в електронному вигляді не завжди заповнювався, оскільки були проблеми в програмному забезпеченні. Про запізнення ОСОБА_7 на роботу їй відомо зі слів ОСОБА_5 , а також після перегляду записів камер відеоспостереження, з яких вбачається, що ОСОБА_7 прийшла до поліклініки о 10 год. 10 хв.

Свідок ОСОБА_15 у судовому засіданні пояснила, що 15.02.2019 року лікар ОСОБА_7 запізнилась на прийом пацієнтів, вона побачила її після наради близько 10 год. 10 хв. в холі першого поверху коли ОСОБА_7 зайшла до приміщення лікарні. Про конфлікт за участю пацієнта та ОСОБА_7 вона дізналася пізніше на нараді зі слів головного лікаря. З записів камер відеоспостереження вона побачила, що ОСОБА_7 заходить до поліклініки о 10 год. 10 хв.

У судовому засіданні свідок ОСОБА_16 пояснила, що вона працює у КНП «Міська дитяча поліклініка № 15» ХМР, та вказала, що в лютому 2019 року ОСОБА_7 повинна була бути на прийомі пацієнтів з 10 год., однак її не було. В той же день кабінет туберкулінодіагностики працював до 11 год. про що всі працівники були попереджені. Також, вказала, що близько 10 год. 10 хв. вона проходила повз кабінет ОСОБА_7 , та лікаря у вказаному приміщенні не було, при цьому хтось з відвідувачів запитав у неї чи відбудеться прийом лікарем Гроновою пацієнтів, з чого вона зробила висновок що лікар своєчасно не розпочала прийм.

Допитана у судовому засіданні в якості свідка позивач ОСОБА_1 пояснила, що винесена щодо неї догана не відповідає дійсним обставинам справи, та розгляд вказаних обставин при винесенні був упереджений. Щодо запізнення на роботу пояснила, що вона перебувала у Приват банку з метою отримання електронного підпису, та на робоче місце вона прийшла завчасно, можливо о 10 год. 03 хв., акт щодо запізнення на роботу, як їй відомо не складався.

Щодо записів камер відеоспостереження за період 15.02.2019 року зазначила, що час на вказаних записах відображався некоректно та вона не впізнає себе на зазначених відеозаписах.

З приводу конфліктної ситуації пояснила, що ОСОБА_4 разом з дитиною прийшла на прийом 13.02.2019 року з питанням про укладення декларації, у зв`язку з чим їй було призначено прийом на 15.02.2019 року. 13.02.2019 року нею було оглянуто медичну карту дитини, та встановлено, що відсутні деякі щеплення про що було повідомлено матір дитини. Зокрема було повідомлено про необхідність здійснення щеплення Манту на що ОСОБА_5 погодилась.

15.02.2019 року ОСОБА_5 прийшла на прийом без запису, в черзі пацієнтів вона була не перша, та до її прийому ОСОБА_7 вже здійснила прийом трьох пацієнтів. Коли ОСОБА_4 зайшла в кабінет, то вона її запитала, чи є скарги у дитини, на що мати повідомила, що немає скарг. ОСОБА_5 надали бланк батьківської згоди на щеплення для ознайомлення. Поки мати дитини знайомилась з вказаними документами вона відійшла до адміністративного поверху, з метою вирішення питання щодо роботи електронного ключа. Також, вказала, що вона була відсутня в кабінеті приблизно 15 хв., у вказаний час вона перебувала на четвертому поверсі. Пізніше вона зустрілась з ОСОБА_5 в холі на другому поверсі, біля сходів, та попросила її почекати так як закінчувала телефонну розмову. Після чого відразу запросила її до кабінету, також взяла бланк огляду дитини та вклеїла його до медичної картки і попросила підійти з дитиною.

Крім того, додала, що 15.02.2019 року вона не оглядала дитину ОСОБА_5 , оскільки вона була оглянута 13.02.2019 року. ОСОБА_5 знаходячись в її кабінеті повідомила, що не бажає спілкуватися з нею, взяла картку зі столу та вийшла з кабінету. У своєму спілкуванні з ОСОБА_5 вона не допускала порушень етичних норм. В той же день ОСОБА_3 була проведена туберкулінодіагностика, однак ОСОБА_5 була роздратована та повідомила, що буде скаржитися на неї.

ОСОБА_5 була записана медсестрою в журналі прийому під № 4 чи 5. З приводу заповнення медичної картки зазначила, що там була наявна роздруківка з її підписом, медична картка не була повністю заповнена. Також, вказала, що вклеювання в медичній картці не є діагнозом, також підкреслила, що вона не поставила дату і запис «здорова» а також свій підпис.

Суд не має підстав для сумніву стосовно об`єктивності пояснень свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , у зв`язку з тим, що вказані особи ніяким чином не зацікавлена в наслідках розгляду цієї справи і їх пояснення об`єктивно співвідносяться з іншими доказами по справі.

Даючи оцінку показанням позивача ОСОБА_1 , наданим нею в якості свідка, суд приймає до уваги факт зацікавленості позивача в результатах розгляду справи.

В судовому засіданні судом було оглянуто записи з камер відеоспостереження, які встановлено в приміщеннях КНП «Міська дитяча поліклініка № 15» ХМР, якими підтверджується факт запізнення ОСОБА_1 15.02.2019 року.

Під час перегляду зазначених відео файлів знайшли своє підтвердження посилання позивача щодо невідповідності зазначеного на відеозапису часу.

Відповідно до листа ТОВ «Інженерно-виробничої фірми «РІВАС» №70 від 11.03.2019 року зазначено, що за результатами перевірки камер відео спостереження в КНП «Міська дитяча поліклініка № 15» ХМР дійсно встановлено наявність розбіжностей у відображенні часу, а саме камер №09,12 та 14 на 2 години менше від реального часу ( т. 1 а.с. 58).

Відповідно до ст. 139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватись трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Статтею 140 КЗпП України визначено, що трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохочення за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу.

За змістом статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано, зокрема, такий захід стягнення, як догана.

Згідно зі статтею 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців із дня вчинення проступку.

Відповідно до вимог ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру. Це стягнення полягає у негативній оцінці і засудженні поведінки працівника в трудовому колективі. Такий моральний осуд покликаний спонукати працівника надалі належно виконувати свої трудові обов`язки. Адже працівник має усвідомлювати, що в разі порушення ним трудової дисципліни після оголошення йому догани до нього роботодавцем може застосовуватися більш суворе стягнення, передбачене законодавством, зокрема звільнення.

Тобто догана - захід дисциплінарного впливу морально-психологічного характеру, що містить негативну оцінку конкретних дій працівника і виконує оцінювальний, попереджувальний і мотиваційний вплив на нього.

Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, а саме у КЗпП, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця.

Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків.

В наказі про накладення дисциплінарного стягнення (чи це наказ про звільнення, чи про оголошення працівникові догани) обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2019 року в справі № 572/1644/17-ц (провадження № 61-42575св18) зроблено висновок, що «порушенням трудової дисципліни визнається невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, тобто для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності».

Так, перш ніж винести працівникові догану чи звільнити його роботодавець повинен отримати від нього письмові пояснення з приводу вчиненого дисциплінарного правопорушення. Якщо на підставі такого пояснення працівника роботодавець дійде висновку, що дисциплінарний проступок дійсно мав місце і відсутні будь-які обставини, які можна було б вважати такими, що виключають притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, то роботодавець видає наказ (розпорядження) про застосування дисциплінарного стягнення.

Для дисциплінарного проступку характерні певні особливості: суб`єктом дисциплінарного проступку може бути громадянин, який перебуває у трудових правовідношеннях з роботодавцем і порушив трудову дисципліну. Відповідно до спірного наказу суб`єктом дисциплінарного проступку, зокрема, є і позивач, який перебуває у трудових правовідносинах з відповідачем; суб`єктивну сторону дисциплінарного проступку характеризує вина працівника.

Об`єктом дисциплінарного проступку є внутрішній трудовий розпорядок організації (суспільні відносини, що складаються у процесі його здійснення та охороняються нормами трудового права).

Протиправна поведінка працівника полягає у порушенні трудових обов`язків, покладених на нього трудовим договором чи правилами внутрішнього трудового розпорядку, спеціальних законодавчих актів, посадових інструкцій, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця.

Судом встановлено, що на підприємстві КНП «МДП № 15» ХМР, де працює позивач на посаді лікаря-педіатра дільничного ЦПМСД КНП «МДП № 15» ХМР, встановлено графік прийому лікарів-педіатрів ЦПМСД в КНП «МДП № 15» ХМР на 2019 рік, а саме ОСОБА_1 встановлено графік роботи щоп`ятниці з 10 год. до 14 год., вказане не заперечується сторонами.

Не зважаючи на заперечення позивачем факту запізнення на роботу 15.02.2019 року, цей факт підтверджується записами з камер відеоспостереження, а також поясненнями свідків ОСОБА_15 , ОСОБА_16 та ОСОБА_9 у зв`язку з чим суд вважає доведеним факт спізнення позивача на роботу до КНП «МДП № 15» ХМР на 09 хв. 15.02.2019 року.

Відповідно до Інструкції щодо заповнення форми первинної облікової документації № 112/о «Історія розвитку дитини № ___», затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України 28.07.2014 № 527 (далі - Інструкція), форма № 112/о є основним медичним документом дитячих поліклінік, центрів первинної медико-санітарної допомоги (далі - ЦПМСД), будинків дитини, закладів охорони здоров`я, що надають амбулаторно-поліклінічну допомогу, у складі яких є дитячі відділення (кабінети). Форма № 112/о призначена для ведення записів щодо розвитку і стану здоров`я дітей та медичного обслуговування від народження до 17 років включно (школярів - до закінчення загальноосвітнього навчального закладу).

У розділі X «Карта обліку профілактичних імунізацій і реакцій на щеплення» зазначається інформація про профілактичні імунізації (планові щеплення, непланові щеплення), вказуються дата проведення імунізації, вік дитини, доза, серія вакцини та реакція (місцева, загальна), зазначаються медичні протипоказання до проведення щеплень.

Відповідно до п.п23-25 Інструкції, у розділах XIIIXVI («Профілактичні огляди та результати оглядів дитини 2-го та 3-го років життя», «Профілактичні огляди та результати оглядів дитини від 4-х до 7-ми років (6 років 11 місяців 29 днів)», «Профілактичні огляди та результати оглядів дитини від 8-ми до 12-ти років (11 років 11 місяців 29 днів)», «Профілактичні огляди та результати оглядів дитини до 17-ти років (включно)») зазначаються дані щодо профілактичних оглядів і результатів оглядів дітей 2-го, 3-го, з 3-х до 7-ми, з 8-ми до 12-ти, з 13-ти до 17-ти років. При цьому вказуються антропометричні дані таких дітей (вага, зріст тощо), зазначаються результати оглядів дитини лікарями-спеціалістами, результати лабораторних та інших досліджень, висновок та відповідні призначення лікаря. При заповненні позиції «Висновок, призначення» з метою оцінки фізичного розвитку дитини необхідно керуватися графіками фізичного розвитку, наведеними у додатку 13 до Клінічного протоколу медичного догляду за здоровою дитиною віком до 3 років, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 20 березня 2008 року № 149.

Усі записи, висновки, призначення проводяться відповідними лікарями-спеціалістами і підписуються ними.

У розділі XVII «Етапні епікризи на дитину до 17-ти років (включно)» коротко описується стан здоров`я дитини у 3, 6, 12, 15, 17 років, вказуються висновки і рекомендації, після кожного запису проставляється підпис лікаря із зазначенням прізвища та дати.

Розділ XVIII «Листок поточних спостережень» призначений для запису поточних спостережень за дитиною під час відвідування поліклініки/ЦПМСД чи обслуговування викликів лікарями вдома. Поточний огляд дитини включає: характер відвідування (профілактичне, з приводу захворювання), анамнез, дані щодо фізичного розвитку, клінічні дані, висновки спеціалістів, діагноз та призначення (включаючи харчування). Усі записи підписуються лікарем із зазначенням його спеціальності.

У формі № 112/о не дозволяється робити підчистки, закреслювання, зміни і доповнення в записах поточних оглядів.

Форма № 112/о зберігається у картотеці реєстратури за роками народження і передається лікарю в день відвідування дитиною поліклініки/ЦПМСД або при відвідуванні лікарем дитини вдома.

Виходячи з вимог зазначеної інструкції щодо заповнення Історії розвитку дитини встановлено обов`язок лікаря зазначити про результат огляду дитини, результати лабораторних та інших досліджень, висновки та відповідні призначення лікаря, а також зазначається інформація про профілактичні імунізації і реакції на щеплення і зазначаються медичні протипоказання до проведення щеплень.

Тобто, внесення відповідних записів щодо надання дозволу на проведення профілактичних щеплень, так само і на проведення туберкулінодіагностики, має бути здійснено лікарем до первинної облікової документації дитини лише після проведення безпосереднього огляду особи.

В даному випадку, як встановлено судом на підставі пояснень в судовому засіданні свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_9 , що також було підтверджено і позивачкою, лікарем ОСОБА_1 огляд малолітньої ОСОБА_3 15.02.2019 року проведено не було.

При цьому показання ОСОБА_1 про те, що нею не було внесено до картки ОСОБА_17 запису про проведений огляд, а лише здійснення вклеювання талону огляду, який представляє собою «заготовку- роздруківку» огляду дитини, в якій зазначено стан задовільний, шкіра та видимі слизові покрови чисті, зев чистий, томи серця ритмічні, ясні, в легенях везикулярне дихання, живіт м`який, безболісний. Як пояснила позивач, допитана в якості свідка, зазначена талон огляду з метою економії часу для здійснення відповідних записів в медичні картки пацієнтів, вклеюються нею після огляду пацієнта та зазначення в такому талоні ПІП дату народження пацієнта, а також дату огляду та ставить свій підпис. 15.02.2019 року в талоні огляду, який вона вклеїла до медичної картки ОСОБА_17 був відсутній її підпис, як лікаря та не внесено даних щодо огляду дитини та надання дозволу на проведення «реакції Манту», виходячи з того, що на момент вклеювання зазначеного талону нею не був проведений огляд ОСОБА_18 .

Однак зазначені показання ОСОБА_1 спростовуються дослідженими доказами, а саме копією медичної картки ОСОБА_17 яка містить запис лікаря ОСОБА_1 від 15.02.2019 року в якому зазначено t=36,7С та міститься печатний текст : «Стан задовільний, не лихоманить. Шкіра та видимі слизові покрови чисті, рожеві. Зев чистий, блідий. В легенях везикулярне дихання. Тони ритмічні, ясні. Живіт м`який, безболісний. DS: здорова. Дозволено : р.Манту» та міститься підпис ОСОБА_1 , що вона і підтвердила в судовому засіданні (т. 1 а.с.51-56)

Виходячи з наведеного, суд вважає доведеним факт надання дозволу на проведення дитині ОСОБА_17 туберкулінодіагностики без проведення відповідного медичного огляду, та внесення запису про огляд ОСОБА_17 без фактично проведеного огляду, що підтверджується поясненнями позивача в судовому засіданні, свідків, а також медичною карткою ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Окрім того, суд вважає встановленим факт не здійснення прийму лікарем ОСОБА_1 прийому пацієнтів 15.02.2019 року на протязі 50 хв., що підтверджується показами свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_4 .

Слід зазначити, що судом не встановлено, а відповідачем не підтверджено належними та допустимими доказами факту відмови лікарем ОСОБА_1 в години прийому в наданні первинної медичної допомоги дитині ОСОБА_19 , зважаючи на те, що 13.02.2019 року лікарем було проведено огляд дитини, що не оспорюється іншими учасниками судового розгляду, а також враховуючи факт відмови 15.02.2019 року від проведення огляду дитини з боку законного представника ОСОБА_17 - матері ОСОБА_4 .

Окрім того, суд приходить до висновку про не обґрунтованість посилання в оскаржуваному наказі на порушення етичних норм поведінки при спілкуванні з пацієнтами лікаря ОСОБА_1 зважаючи на відсутність визначення зазначених норм та їх дотримання у Посадовій інструкції лікаря -педіатра ЦПМСД та Правилах внутрішнього трудового розпорядку КНП «МДП № 15» ХМР.

При цьому суд зазначає, що зазначені обставини в цілому не впливають на законність та обгрунтованість оскаржуваного наказу, виходячи з встановлених судом порушень з боку лікаря ОСОБА_1 , які послугували підставою для прийняття рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

У даному випадку суд приходить до висновку, що оспорюваний наказ про оголошення догани ОСОБА_1 є законним та відповідає вимогам законодавства щодо його форми та змісту, містить в собі суть вчинених порушень, посилання на нормативне обґрунтування, під час проведення перевірки викладених фактів адміністрацією КНП «Міська дитяча поліклініка № 15» ХМР було дотримано процедури проведення перевірки, витребувано пояснення лікаря ОСОБА_1 та інших осіб.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з положеннями ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що наказ № 90 від 11.03.2019 року КНП «Міська дитяча поліклініка № 15» ХМР № 256 «Про винесення догани» за порушення трудової дисципліни та функціональних обов`язків 15.02.2019 року обґрунтований, та обставини викладені в ньому про запізнення позивача на прийом на 9 хв., не здійснення прийому пацієнтів протягом 50 хвилин, внесення запису про огляд дитини ОСОБА_17 без фактично її медичного огляду, надання дозволу на проведення ОСОБА_17 туберкулінодіагностики без проведення огляду, знайшли своє підтвердження під час судового розгляду.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача про скасування наказу № 90 від 11.03.2019 року про оголошення догани, виданий головним лікарем Центру первинної медико-санітарної допомоги комунального некомерційного підприємства «Міська дитяча поліклініка № 15» Харківської міської ради правонаступником якого є КНП «Міська дитяча поліклініка № 15» ХМР про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 259, 263-265 ЦПК України,

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Міська дитяча поліклініка № 15» Харківської міської ради, третя особа головний лікар Комунального некомерційного підприємства «Міська дитяча поліклініка № 15» Харківської міської ради Миргород Наталія Володимирівна про визнання незаконним та скасування наказу про оголошення догани залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, а якщо апеляційну скаргу подано - після закінчення апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення, а у разі його ухвалення за відсутності учасників справи - в той же строк з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Харківського апеляційного суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: М. Ю. Онупко