ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/845/21Головуючий по 1 інстанції
Справа №699/276/20 Категорія: на ухвалу Свитка С. Л.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2021 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів :

Вініченка Б.Б., Гончар Н.І., Новікова О.М., за участю секретаря Любченко Т.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 09 березня 2021 року, постановленої під головуванням судді Свитки С.Л., у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства Виробниче об`єднання «Восход» про стягнення грошової компенсації за невикористану відпустку, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, -

в с т а н о в и в :

У квітні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до приватного акціонерного товариства Виробниче об`єднання «Восход» ( далі ПАТ ВО «Восход») про стягнення грошової компенсації за невикористану відпустку, середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

В обґрунтування позовних вимог вказувала, 22 грудня 2004 року була прийнята на роботу до відповідача на посаду начальника бюро маркетингу наказом № 100 від 22.12.2004 року.

21 червня 2005 року переведена на посаду бухгалтера наказом № 8 від 21.06.2005 року та 19 лютого 2007 року призначена на посаду головного бухгалтера наказом № 11-к від 19.02.2007 року.

31 липня 2017 року на підставі наказу № 14 була звільнена з роботи за угодою сторін відповідно до п.1 ч. 1 ст. 36 КзПП України.

Посилаючись на те, що при звільненні з роботи відповідачем не було проведеного повного розрахунку при звільненні за невикористані днів відпустки, просила стягнути з ПАТ ВО «Восход» на свою користь компенсацію за невикористану відпустку при звільненні в розмірі 2 951,20 грн та стягнути з ПАТ ВО «Восход» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь період затримки розрахунку на день ухвалення рішення (станом на 13.04.2020 року сума становить 290 988,32 грн).

28 вересня 2020 року представники ПАТ ВО «Восход» - адвокати Нестеренко О.Ф., Шевченко А.Г. звернулись до суду із клопотанням про призначення експертизи, в якому просили призначити судову економічну експертизу на вирішення якої винести питання : чи підтверджуються документально та нормативно висновки Бухгалтерської довідки ПрАТ ВО «Восход» від 20.12.2019 року «До розрахунку обліку відпусток за період з 2004 року по 2017 рік» щодо надлишку нарахувань, виплат відпускних та компенсацій відпусток ОСОБА_1 в кількості 10 календарних днів на суму 2160,88 грн. Мотивуючи клопотання тим, що ОСОБА_1 не доказала не проведення з нею розрахунку в частині невиплати грошової компенсації за невикористану відпустку 10 днів. В бухгалтерській довідці ПАТ ВО «Восход» від 20.12.2009 року міститься розрахунок наданих щорічних основних відпусток, додаткових відпусток, яким встановлено переплату компенсації за невикористану відпустку за весь строк перебування ОСОБА_1 в трудових відносинах з ПАТ ВО «Восход» в кількості 10 календарних днів. Крім того, в період перебування ОСОБА_1 у трудових відносинах з ПАТ «ВО «Восход» були нараховані відпустки як основні так і додаткові, а на дату звільнення ОСОБА_1 мала наперед використані дні основної відпустки в кількості 10 календарних днів та переплату в розмірі 2 160,88 грн.

Ухвалою Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 09 березня 2021 року клопотання представників відповідача про призначення судової експертизи задоволено.

Виконання експертизи доручено судовому експерту Жуковій О.В, за умови реєстрації в Реєстрі атестованих судових експертів.

Попереджено експерта ОСОБА_2 про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України.

На вирішення експертизи поставлені питання:

Чи підтверджується документально і нормативно висновки бухгалтерської довідки ПрАТ «Восход» від 20.12.2019 року «До розрахунку обліку відпусток за період з 2004 року по 2017 рік» щодо надлишку нарахувань, виплат відпускних та компенсації відпусток ОСОБА_1 в кількості 10 календарних днів на суму 2160,88.

В розпорядження експерта надано матеріали цивільної справи № 699/276/20.

Оплату за проведення експертизи покладено на відповідача ПрАТ «Восход».

До отримання висновку експертизи провадження у справі зупинено.

Ухвала суду мотивована тим, що з метою повного та об`єктивного з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань, наявні правові підстави для призначення судової економічної експертизи з поставлених питань.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу суду про призначення судової економічної експертизи та зупинення провадження у справі скасувати як незаконну, постановлену з грубим порушенням норм процесуального та матеріального права, а по справі ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні клопотання.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом не враховано, що клопотання про призначення експертизи подано після подання відзиву, без клопотання про поновлення строку на подання доказів, а судом такі строки не поновлювались.

Також в межах заявлених підстав позову та заперечень на позов відсутня необхідність у призначенні експертизи, оскільки судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Предметом позову є стягнення коштів за невикористану відпустку за період з 22.12.2015 року по 22.12.2016 року, тому відповідно і предметом доказування/спростування є саме цей період. Дані обставини підтверджено відповідачем, який надав копії наказів на відпустку ОСОБА_1 , а також надані відомості по заробітній платі, відпускним та компенсаціям відпускних ОСОБА_1 , які остання отримувала в цей період, дані щодо встановлених позивачу днів щорічної основної та додаткової відпустки. Тому у суду є всі необхідні вихідні дані для того, щоб самостійно розрахувати , чи в повному обсязі сплачено відпускні або компенсація відпустки за період з 22.12.2015 року по 22.12.2016 року. Крім того, позивачем було надано розрахунок.

Судом призначена експертиза документального підтвердження даних зазначених у Бухгалтерській довідці, незважаючи на встановлення самим судом факту відсутності (знищення) первинних документів, на основі яких до довідки було внесено дані.

При постановленні оскаржуваної ухвали суд першої інстанції не вказав, яку експертизу необхідно проводити, оскільки згідно інструкції , якою керувався суд, основними видами (підвидами) експертизи є : економічна: бухгалтерського та податкового обліку; фінансово-господарської діяльності; фінансово-кредитних операцій, суд не зазначив вид економічної експертизи, але можна припустити, що призначена експертиза бухгалтерського та податкового обліку, а поставлене судом питання не відноситься до завдань економічної експертизи бухгалтерського та податкового обліку.

Крім того, експертизу призначено щодо питання, яке не входить у предмет спору, а фактично щодо достовірності одного доказу поданого відповідачем.

Також відповідач не був позбавлений можливості самостійно замовити експертизу.

Суд не обґрунтував необхідності зупинення провадження, зокрема того, що перешкоджало продовжити розгляд справи без висновку експерта.

У відзиві на апеляційну скаргу представники ПАТ ВО «Восход» - адвокати Нестеренко О.Ф., Шевченко А.Г. просять залишити без змін ухвалу Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 09 березня 2021 року, а апеляційну скаргу залишити без задоволення, вважаючи, що апелянт не довела та не обгрунтувала наявність обставин, які беззаперечно свідчать, що оскаржувана ухвала винесена з істотним порушенням норм матеріального та процесуального права, а ухвала суду є законною та обґрунтованою.

Частиною 1 ст. 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, судова колегія проходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. 375 ЦПК України апеляційний суд залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Постановляючи ухвалу про призначення у справі судової економічної експертизи, суд першої інстанції виходив із того, що для подальшого розгляду справи необхідні спеціальні знання, а також наявні правові підстави для призначення судової економічної експертизи з поставлених питань.

Колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно з вимогами статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно (ч. 3 ст. 103 ЦПК України).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначається судом ( ч. 4 ст. 103 ЦПК України).

Згідно ч.5 ст.103 ЦПК України, учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи (ч. 1 ст. 104 ЦПК України).

З аналізу наведеної норми вбачається, що експертиза може бути призначена за умови необхідності отримання висновку з питань, які потребують спеціальних знань, відсутніх у суду, за умови, що дане питання входить до предмета доказування по даній справі.

Ще однією умовою для призначення експертизи є відсутність у справі інших висновків експертів з цього приводу або ж обґрунтованість сумнівів у таких наявних висновках.

В даному випадку призначення експертизи зумовлено необхідністю застосування спеціальних знань для з`ясування обставин, що мають значення для справи і неможливістю без відповідних висновків прийняття судом відповідного рішення.

Крім того, висновок експерта є одним із видів доказу і має значення для ухвалення рішення суду.

Доводи апелянта, про можливість суду надати оцінку доказам і без проведення експертизи, є необґрунтованими, оскільки зазначене буде обмежувати відповідача у праві подачі доказів, що є неприпустимим.

В матеріалах справи відсутні висновки експертизи щодо питання заявленого представниками відповідача.

Стосовно посилань апелянта на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, які виявилися у прийнятті відзиву на позовну заяву та клопотання про призначення експертизи після подання відзиву без клопотання про поновлення строку на подання доказів, а судом такі строки не поновлювались апеляційний суд зазначає наступне.

Як вбачається із змісту позовних вимог предметом позову є стягнення грошової компенсації за невикористану відпустку, що відповідно до ст. 274 ЦПК України віднесено до справ, розгляд якої проводиться у порядку спрощеного позовного провадження.

Нормами ЦПК України встановлено, що розглясправи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.

Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Отже на стадії розгляду справи по суті у спрощеному позовному провадженні суд може задовольнити клопотання пов`язане з розглядом справи, тільки у разі доведення учасником справи, який її подає, поважності причин неподання клопотання до першого судового засідання або в інший строк, визначений судом.

Як вбачається із матеріалів справи ухвалою Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 27 квітня 2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження і призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 14 травня 2020 року о 15:30 год.

Надано відповідачу строк протягом 15 днів з дня одержання копії ухвали надати відзив на позовну заяву.

02 вересня 2020 року представники відповідача звернулись до суду із заявою про продовження процесуальних строків щодо подання доказів, подання відзиву та інших процесуальних дій у зв`язку з дією карантину, встановленого Кабінетом міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби.

Тобто, користуючись своїми процесуальними правами на власний розсуд, представники відповідача 02 вересня 2020 року подали до суду заявупро продовження процесуальних строків щодо подання доказів, подання відзиву та інших процесуальних дій у зв`язку з дією карантину, а 28 вересня 2020 року - відзив та клопотання про призначення експертизи.

Колегія суддів погоджується з доводами апелянта, що процесуальний строк на подання відповідачем відзиву встановлюється судом, а отже у випадку його пропуску з поважних причин може бути продовжений судом за заявою відповідача, поданої до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду, що узгоджується з приписами статті 127 ЦПК України.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Разом з тим, апеляційний суд звертає увагу на те, що суд першої інстанції в порушення вимог норм процесуального права не розглянув заяву про продовження процесуальних строків щодо подання доказів, подання відзиву та інших процесуальних дій та не було прийнято процесуального рішення щодо вказаної заяви, проте вказані порушення норм процесуального права не впливають на законність ухвали суду від 09 березня 2021 року про призначення судової економічної експертизи, а тому не є підставою для скасування оскаржуваної ухвали суду.

Посилання апелянта, що в запереченнях на позов відсутня необхідність у призначенні експертизи, оскільки судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмету доказування, не варті уваги, оскільки відповідач заперечив щодо позовних вимог подавши до суду відзив і він має право подати клопотання про призначення судової економічної експертизи.

Крім того, враховуючи предмет спору у вказаній справі та заперечення відповідача на позовні вимоги, без належних доказів та без встановлення обставин справи, рішення не може вважатися законним та обґрунтованим.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (ч.ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК).

Процесуальний закон містить вимоги до доказів, на підставі яких суд встановлює обставини справи, а саме: докази повинні бути належними (стаття 77 ЦПК), допустимими (стаття 78 ЦПК), достовірними (стаття 79 ЦПК), а у своїй сукупності - достатніми (стаття 80 ЦПК ).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Стандарт доказування залежить від специфіки обставин, про доведення яких йдеться, а сторонам повинна бути надана можливість повідомити будь-які докази, необхідні для успіху скарги. При визначенні наявності або відсутності підстав для призначення судової експертизи суди не повинні ігнорувати позицію осіб, які беруть участь у справі. Для забезпечення реалізації вказаного положення суди повинні мотивовано відповідати на клопотання сторін як про призначення експертизи, так і про відмову в її призначенні. Крім того, вирішуючи питання про доцільність призначення експертизи в цивільній справі, необхідно враховувати чи має значення для справи факт, який експерт має встановити, чи не доведений той чи інший факт іншими доказами, зібраними у справі, які реальні можливості тієї чи іншої судової експертизи.

Такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 24 березня 2021 року у справі № 760/13253/19.

Питання, які були подані відповідачем для проведення судової економічної експертизи стосуються саме предмету позову, адже спрямовані на встановлення фактичних обставин, оскільки висновок експертизи необхідний для підтвердження або для спростування відсутності заборгованості у відповідача перед позивачем.

Суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що для правильного з`ясування обставин справи та вирішення заявлених позовних вимог необхідне застосування спеціальних знань у іншій сфері, ніж право.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що будь-яких об`єктивних підстав для призначення судової економічної експертизи та у зв`язку з цим зупинення провадження у справі не існує, оскільки існують інші докази у справі надані відповідачем, а безпідставне зупинення провадження у справі призводить до необґрунтованого затягування її розгляду, судом не приймаються, виходячи із наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (стаття 12 ЦПК України).

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Всебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справа. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Інші доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обгрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обгрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

Таким чином, судова колегія вважає, що доводи апеляційної скарги суттєвими не являються і не дають підстави для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 09 березня 2021 року залишити без задоволення, а ухвалу суду залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, і касаційному оскарженню не підлягає.

Судді: