27 квітня 2021 року м.Київ
Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Саламон О.Б.
з участю секретаря Крутікової-Вільховченко І.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація), третя особа - ОСОБА_2 як законного представника ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -
Позивач звернулась до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Свої вимоги позивач мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати, ОСОБА_4 , після смерті якої залишилась спадщина у вигляді Ѕ частини кв. АДРЕСА_1 .
Як зазначає позивач, за життя ІНФОРМАЦІЯ_2 її мати склала заповіт, яким заповідала все своє майно їй (заявнику) та ОСОБА_3 . Як спадкоємець за заповітом вона звернулась до нотаріуса п`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, проте їй було роз`яснено, що вона пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутись до суду. Вказаний строк вона пропустила з поважних причин, а саме в зв`язку зі встановленням на території України карантину з 12.03.2020 по 22.05.2020, а також з 22.05.2020 по 22.06.2020.
Посилаючись на викладені обставини, позивач вважає, що вказаний строк нею було пропущено через поважні причини, а тому просить задовольнити її вимоги та визначити додатковий строк для подання такої заяви.
Позивач в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала суду клопотання, в якому просить розглянути справу в її відсутність, позовні вимоги підтримує, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Третя особа - ОСОБА_2 як законний представник ОСОБА_3 про розгляд справи повідомляася належним чином, однак не з"явилася.
Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності сторін за наявних у справі матеріалів та постановити заочне рішення, проти чого не заперечувала позивач у своїй заяві.
Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з"явились, відповідно до ст.247 ч.2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню в повному обсязі з наступних підстав.
В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_4 , яка за життя склала заповіт від 36.03.2019, яким заповідала все належне їй майно позивачу та ОСОБА_3 .
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла.
21.09.2020 року позивач звернулась до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.
Згідно повідомлення державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори від 29.09.2020 № 4004/02-14/2020, позивачу повідомлено про пропуск нею строку для подання заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутись до суду.
Інший спадкоємець до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини не звернувся.
Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.
Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.
Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини після смерті матері позивач пропустила, оскільки Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 з 12.03.2020 по 03.04.2020 на всій території України встановлено карантин. Постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 № 239 до зазначеної постанови № 211 внесено зміни, відповідно до яких карантин продовжено до 24.04.2020. 24.04.2020 карантин продовжено до 22.05.2020. 22.05.2020 карантин продовжено до 22.06.2020. 22.06.2020 карантин продовжено до 31.07.2020. Враховуючи викладене, суд вважає, що є всі підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .
Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.
Враховуючи наведене, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.3, 12, 258, 259, 265, 273, 315, 354, 355 ЦПК України, ст.ст.1270, 1272 ЦК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_1 , зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_2 , додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , терміном в два місяці.
Обчислення визначеного додаткового строку почати з дня набрання рішення суду законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. В разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили, якщо його не скасовано, після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови за наслідками апеляційного перегляду.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя