КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
провадження №22-ц/824/7567/2021 головуючий у суді ІІ інстанції: Сушко Л.П.
ПОСТАНОВА

Іменем України

27 квітня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Головуючого судді: Сушко Л.П.,

суддів: Суханової Є.М., Сержанюка А.С.,

секретар судового засідання: Спеней О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 23 лютого 2021 року про відмову у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва, за участю третіх осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва, за участю третіх осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про відшкодування моральної шкоди.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що рішенням дисциплінарної палати юридичної особи «Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури М.Києва» від 13 червня 2019 року №143 позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності і до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк один рік. Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 15.01.2020 у справі № 320/3497/19, залишеного без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.07.2020 у справі № 320/3497/19 визнано протиправним та скасовано незаконне рішення відповідача про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Ухвалою Верховного Суду від 19.08.2020 у цій справі відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою відповідача на вищезазначені судові рішення. Вказує, що рішенням дисциплінарної палати юридичної особи «Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури М.Києва» від 13 червня 2019 року №143 позивачу заподіяно моральну шкоду, а тому з відповідача на його користь просить стягнути моральну шкоду у розмірі 100000,00 грн..

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 23 лютого 2021 року відмовлено у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва, за участю третіх осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про відшкодування моральної шкоди.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просив ухвалу суду першої інстанції скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Вказує, що у даній справі не підлягає факт доведення протиправності рішення відповідача як суб`єкта владних повноважень, яким позивачу завдано моральну шкоду. Також посилається на висновки, які викладено у постановах ВП ВС від 14.03.2018 року у справі №363/2449/14-а та від 18.04.2018 року у справі №369/13240/14-а. Зазначає, що предметом даного спору є не оскарження рішення, дії або бездіяльності органу адвокатського самоврядування, які стосуються набуття ним права на заняття адвокатською діяльністю, зупинення чи припинення права на адвокатську діяльність, даний предмет абсолютно не пов`язаний з владними управлінськими повноваженнями відповідач, і відповідно спір має приватно-правовий характер і повинен розглядатися в порядку цивільного судочинства.

Учасники справи відзиви на апеляційну скаргу, у встановлений апеляційним судом строк, не надали.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у відкритті провадження, суд першої інстанції обґрунтовував свої висновки тим, що позовні вимоги, з якими звернувся позивач, не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, адже спір про відшкодування моральної шкоди у даних правовідносинах належить розглядати в порядку, визначеному КАС України, так як шкоду заподіяно суб`єктом владних повноважень, а саме його рішенням. Тому, у відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва про відшкодування моральної шкоди необхідно відмовити. Крім того, судом роз`яснено позивачу право на звернення з позовом до суду в порядку адміністративного судочинства з метою захисту своїх прав та законних інтересів.

Такі висновки суду не відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Відповідно до ч.ч.1-5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1, ч. 5 ст. 186 ЦПК Українисуддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Відмовляючи у відкритті провадження з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз`яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 21 КАСУкраїни вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Встановлено, що предметом даного позову є відшкодування шкоди, завданої позивачеві рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва.

Позивач, заявляючи вимогу про відшкодування шкоди заподіяної рішенням дисциплінарної палати юридичної особи «Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури М.Києва», не ставить позовної вимоги про вирішення публічно-правового спору.

Аналогічний висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 27 лютого 2019 року у справі № 405/4179/18 (провадження 14-44цс19) та у постанові від 15 березня 2018 року у справі N 461/1930/16-ц (провадження № 14-60цс18).

З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відмову у відкритті провадження, оскільки відповідно до ч. 5 ст. 21 Кодексу адміністративного судочинства України заявлені у позові вимоги мають вирішуватися за правилами цивільного судочинства. Крім того, посилання суду першої інстанції на постанову Верховного Суду від 24 березня 2020 року у справі №818/607/17 є необґрунтованими, оскільки у наведених постановах Верховного Суду та оскаржуваних судових рішеннях встановлено різні фактичні обставини справ, а також у даній постанові Верховний Суд не досліджував питання юрисдикції стосовно спірних правовідносин.

Доводи апеляційної скарги про те, що ця справа має розглядатися за правилами цивільного судочинства заслуговують на увагу суду апеляційної інстанції.

Відповідно до статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Таким чином, доводи апеляційної скарги заслуговують на увагу, ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального права, і підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, відповідно до вимог статті 379 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.374, 379 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 23 лютого 2021 рокускасувати повністю, як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва, за участю третіх осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про відшкодування моральної шкоди,направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено «28» квітня 2021 року.

Головуючий суддяЛ.П. Сушко
СуддіЄ.М. Суханова
А.С. Сержанюк