БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/184/21
Справа № 356/117/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.04.2021 року Суддя Березанського міського суду Київської області Лялик Р.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Лайм Кепітел" про захист прав споживачів,

ВСТАНОВИВ:

До Березанського міського суду Київської області звернулася ОСОБА_1 з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Лайм Кепітел" про захист прав споживачів, у якому просить визнати договір позики, укладений між нею, ОСОБА_1 , та ТОВ «Лайм Кепітел" недійсним.

08.04.2021 року ухвалою Березанського міського суду Київської області зазначену вище позовну заяву було залишено без руху, з огляду на її невідповідність вимогам, закріпленим в ст. ст. 175, 177 ЦПК України та надано ОСОБА_1 строк для усунення недоліків вказаної заяви, не більше 10 (десяти) днів з дня отримання копії ухвали.

Копію даної ухвали позивачка отримала 14.04.2021 року, що підтверджується рекомендованим поштовим повідомленням з відповідною відміткою.

Від позивачки ОСОБА_1 27.04.2021 року на виконання ухвали суду від 08.04.2021 року надійшло клопотання про усунення недоліків, у якій вона вказала, що відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позивача не наявні, які не можуть бути подані разом із позовною заявою докази; ні позивач, ні інша особа не має оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Згідно з ч. 2, 4 ст. 95 ЦПК України позивач надав копії письмових доказів для суду та відповідача у повному обсязі, засвідчені належним чином у порядку, встановленому чинним законодавством, зокрема, копії картки фізичної особи платника податків. З огляду на викладене, позивачка вважала за необхідне усунути недоліки шляхом надання до суду уточненої позовної заяви.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови та гарантії реалізації процесуальних прав і обов`язків усіма суб`єктами цивільно-процесуальних правовідносин.

За змістом ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» та ч. 4 ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях неодноразово наголошував, що, реалізуючи ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Прецедентними в цьому відношенні є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року, в яких зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулювання з боку держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України суддя відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Так, з аналізу положень ч. 1, 3 ст. 185 ЦПК України випливає, що у випадку, якщо позовну заяву ухвалою суду було залишено без руху, та позивач не усунув вказані в ухвалі недоліки у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

В силу приписів ч. 5 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу (ч. 6 ст. 185 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (п. 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України).

Як визначено ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Так, позовна заява ОСОБА_1 була залишена без руху, оскільки до позову не було додано копії оспорюваного договору позики, укладеного між нею та відповідачем.

Натомість, позивачкою було долучено клопотання у порядку ст. 84 ЦПК України про витребування у відповідача договору позики, укладеного між ОСОБА_1 та фінансовою організацією, в обґрунтування якого вказано, що вона, як позичальник по договору, має право на отримання екземпляру договору позики, про що неодноразово зверталася до відповідача та отримувала відмови або ігнорування. Як вказано у клопотанні, копії звернень та квитанції про відправку додаються, проте до клопотання такі додані не були.

Частиною 1 ст. 84 ЦПК України передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Вимоги до клопотання визначені ч. 2 ст. 84 ЦПК України. Так, у клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу

Однак, в порушення зазначених вимог, позивачка не надала доказів вжиття нею заходів для отримання договору позики самостійно.

Відтак, позивачці з метою належного виконання вимог ст. 177 ЦПК України необхідно було надати суду копію оспорюваного договору позики (у відповідній кількості), укладеного між нею та ТОВ "Лайм Кепітел", або зазначити, які саме заходи були нею вжиті для отримання цього договору самостійно, надати докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього договору.

ОСОБА_1 , як вбачається з клопотання про усунення недоліків від 27.04.2021 року, частково виконала вимоги ухвали суду від 08.04.2021 року, а саме обґрунтувала неможливість надання нею суду копії оспорюваного договору позики, проте, не зазначила, які саме заходи були нею вжиті для отримання цього договору самостійно, не надано доказів вжиття таких заходів та не наведено причин неможливості самостійного отримання цього договору, не долучено копій звернень та квитанцій про відправку, на які вона посилається у клопотанні про витребування доказів.

Відтак, протягом визначеного судом терміну належних дій щодо виконання у повному обсязі ухвали Березанського міського суду Київської області від 08.04.2021 року позивачкою вчинено не було, а саме не зазначено, які саме заходи були нею вжиті для отримання договору позики самостійно, не надано доказів вжиття таких заходів та не наведено причин неможливості самостійного отримання цього договору, не долучено копій звернень та квитанцій про відправку, на які вона посилається у клопотанні про витребування доказів.

За змістом статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Невідповідність поданої заяви вимогам ст. 177 ЦПК України унеможливлює відкриття провадження у справі.

Враховуючи, що недоліки поданої позовної заяви, вказані в ухвалі Березанського міського суду Київської області від 08.04.2021 року ОСОБА_1 у повному обсязі усунуті не були, позовна заява вважається неподаною та підлягає поверненню позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 175, 177, 185, 187 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Лайм Кепітел" про захист прав споживачів,- визнати неподаною та повернути позивачу разом з доданими до неї документами.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Апеляційну скаргу на ухвалу суду може бути подано протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через Березанський міський суд Київської області.

Суддя Р. М. Лялик