Справа № 336/336/621/20
Провадження № 2-п/336/16/2021
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2021 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Дмитрюк О.В.

за участі секретаря Павловцева В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 27.04.2020 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_3 (треті особи ОСОБА_4 , районна адміністрація Запорізької міської Ради по Шевченківському району як орган опіки та піклування), про усунення перешкод у користуванні власністю,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Запоріжжя № 336/621/20 від 27.04.2020 року, ухваленому у справі за вищезазначеним позовом, позовні вимоги ОСОБА_2 задоволені. ОСОБА_1 і ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано такими, що втратили право користування будинком АДРЕСА_1 .

26.02.2021 р. відповідач ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_3 , звернувся до суду із заявою про скасування заочного рішення, посилаючись на те, що жодних процесуальних документів про наявність такого позову він не отримував, про дату та місце проведення судових засідань не повідомлявся, копію заочного рішення суду він отримав лише 17.02.2021 р..

У судове засідання, у якому було ухвалено заочне рішення, він не з`явився та не повідомив про причини своєї неявки, оскільки не був належним чином повідомлений про дату та час проведення судового засідання. У період з 19.01.2020 р. по 26.12.2020 р. він пер6ебував за межами України, про що знав позивач ОСОБА_2 , але не повідомив про цю обставину суду.

Неповідомлення, у встановленому законом порядку, про розгляд справи позбавило його можливості підготувати відзив на позовну заяву. Докази, які будуть надані суду, можуть мати істотне значення для правильного вирішення справи.

Також вважає, що задовольняючи позов до малолітньої дитини про визнання її такою, що втратила право користування жилим приміщенням, суд не надав належної оцінки тому, що малолітня ОСОБА_3 не може самостійно визначати своє місце проживання, а тому сам по собі факт її не проживання у спірному будинку не може бути безумовною підставою для визнання її такою, що втратила право користування житлом.

Розгляд заяви було призначено на 15.04.2021 року.

У судовому засіданні представник заявника підтримав заяву про перегляд заочного рішення, просив її задовольнити, заочне рішення скасувати.

Представник позивача ОСОБА_2 адвокат Воронова О.В. у судовому засіданні просила відмовити в задоволенні заяви з підстав, викладених у письмових запереченнях (а.с. 73-76).

Третя особа ОСОБА_4 подав до суду заяву про розгляд заяви про перегляд заочного рішення без його участі. Вважає, що підстави для скасування заочного рішення відсутні, жодних доказів на спростування висновків суду відповідачем не надано. Просить у задоволенні заяви відмовити (а.с. 101-102).

Представник третьої особи - районної адміністрації Запорізької міської Ради по Шевченківському району як орган опіки та піклування питання у судове засідання не з`явився, про день, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив.

У відповідності до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про перегляд заочного рішення. Підстав для відкладення розгляду заяви суд не встановив.

Вивчивши заяву про перегляд заочного рішення та перевіривши її доказами, заслухавши пояснення представника ОСОБА_1 адвоката Мартиненка А.В., пояснення представника ОСОБА_2 адвоката Воронової О.В., вивчивши письмові заперечення позивача ОСОБА_2 , враховуючи позицію третьої особи ОСОБА_4 та оглянувши матеріали цивільної справи № 336/621/20, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_3 , задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

П. 3 ч. 2 ст. 285 ЦПК України передбачено, що у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено обставини, що свідчать про поважність причини неявки в судове засідання та (або) повідомлення їх суду, і докази про це. Частиною 7 цього Кодексу передбачено, що до заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник.

З матеріалів справи вбачається, що копія заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 27.04.2020 р. направлялась на адресу відповідача за адресою, яку вказав позивач та, яка відповідає відомостям, отриманим судом з Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради, та повернулась до суду у зв`язку з закінченням терміну зберігання з відповідною відміткою на поштовому відправленні (а.с. 49).

Як зазначив в заяві заявник, рішення суду від 27.04.2020 р. він не отримував. Копія зазначеного вище заочного рішення була отримана ним 17.02.2021 р. (а.с. 54).

За вимог ст. 284 Цивільного процесуального кодексу України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився у судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, необхідним є наявність трьох обставин: неявка відповідача у судове засідання і неповідомлення про причини неявки (або неявка відповідача у судове засідання, або не повідомлення про причини неявки); не подача відзиву (заперечень за ЦПК України, що діяв до 15.12.17 р.) з поважних причин; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто такі докази, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення.

27.04.2020 року Шевченківським районним судом м. Запоріжжя ухвалено заочне рішення, яким задоволено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_3 (треті особи ОСОБА_4 , районна адміністрація ЗМР по Шевченківському району як орган опіки та піклування), про усунення перешкод у користуванні власністю.

За приписами ч.ч. 6, 7 ст. 187 ЦПК України, у разі, якщо відповідачем у позовній заяві вказана особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця поживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, судом було отримано таку інформацію.

Так, з матеріалів цивільної справи вбачається, що відповідачу ОСОБА_1 направлялися судові повістки за адресою, зазначеною позивачем у позовній заяві: АДРЕСА_1 . Факт реєстрації ОСОБА_1 за зазначеною адресою, також, підтверджується інформацією Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради від 05.02.2020 р. за вих.. № 01-71/1154. Судові повістки у судові засідання на 18.03.2020 р. і 27.04.2020 р., які направлялися судом на адресу за місцем реєстрації місця проживання ОСОБА_1 , повернулися до суду у зв`язку з відсутністю адресату (а.с. 37, 38).

За нормою ч. 10 ст. 6 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», за адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції. Отже, не отримання відповідачем ОСОБА_1 судової повістки з причин, що не залежать від суду, за умови направлення повістки на офіційну адресу (зареєстроване місце проживання) ОСОБА_1 , не свідчить про поважність причин неявки в судове засідання.

За положенням ст.288 ЦПК України, відповідач також повинен вказати на докази, якими обґрунтовуються заперечення проти вимог позивача. При цьому, заочне рішення підлягає скасуванню, тільки якщо докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Таким чином, не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони вже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення. Для скасування заочного рішення потрібно, щоб докази були новими (не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення) та мали істотне значення для правильного вирішення справи.

Спеціальний порядок вручення повісток передбачений також профільними нормативно-правовими актами. Як визначено Правилами надання послуг поштового зв`язку, затвердженими Постановою КМУ від 05.03.2009 №270, рекомендовані листи з позначкою «судова повістка» приймаються для пересилання лише з рекомендованим повідомленням про їх вручення. Вони підлягають доставці додому (п.92 правил).

Також відповідно до п. 99-1 зазначених Правил рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка». Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», працівник поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за вказаною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

Приймаючи рішення про ухвалення заочного рішення, суд керувався як підставами можливості ухвалення такого рішення у відповідності до ст.ст. 264, 265, 280 ЦПК України.

Судом, який ухвалював рішення, визначено пріоритетним право позивача на захист його інтересів, способом, визначеним ст.4 ЦПК України із застосуванням принципу диспозитивності, визначеним ст.13 ЦПК України, над обставинами неявки відповідача та/або його представника.

Слід зазначити, що кожна сторона маючи обсяг прав, розпоряджається ними щодо предмета спору на власний розсуд, а суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, які беруть участь у справі (диспозитивність цивільного судочинства - ст.13 ЦПК України).

Ухвалюючи рішення, суд зважив на наявність доказів в обґрунтування тих вимог, які просив задовольнити позивач, встановив правовідносини сторін, які випливають із встановлених обставин та надав їм відповідну правову оцінку. Інша оцінка таких правовідносин не є метою розгляду заяви про скасування заочного рішення.

Щодо третьої обов`язкової обставини, яку суд повинен встановити при розгляді заяви про скасування заочного рішення, то відповідач не посилається на будь-який новий доказ, що має суттєве значення для правильного вирішення справи, як того вимагає ст.288 ЦПК України, а лише зазначає про те, що не скориставсь правами, передбаченими ст.ст.43, 49 ЦПК України.

За положенням ст.288 ЦПК України, відповідач також повинен вказати на докази, якими обґрунтовуються заперечення проти вимог позивача. При цьому, заочне рішення підлягає скасуванню, тільки якщо докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Таким чином, не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони вже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення. Для скасування заочного рішення потрібно, щоб докази були новими (не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення) та мали істотне значення для правильного вирішення справи.

Оцінивши доводи заяви, суд дійшов висновку, що заявник не послався на докази, які б мали істотне значення для справи та спростовували б доводи позивача.

Так, відповідач ОСОБА_1 не посилається та не надає нові докази, які не були враховані судом при ухваленні рішення та жодним чином не заперечує своє не проживання в будинку після 18-річного віку. Жодних доказів на спростування обставин, викладених в позові та встановлених рішенням суду на підставі доказів, наявних у справі, - не надає, та, під час розгляду заяви у суді даних обставин не заперечує.

Фактично відповідач ОСОБА_5 зводить свої заперечення до необхідності захисту прав малолітньої доньки ОСОБА_3 .. Проте, малолітня ОСОБА_3 має батьків батька і матір, які не є співвласниками спірного будинку, не проживає в ньому та не є родичами власників будинку, в розумінні ст.. 64 ЖК України, не ведуть спільного господарства із співвласниками.

Дитина ж може проживати або за місцем проживання матері, або батька, згідно ст.. 29 ЦК України.

Висновки ж Верховного Суду, на які посилається відповідач, стосуються або неприватизованого житла, коли всі зареєстровані особи мають рівні права щодо житла, в тому числі право на приватизацію; або, якщо власником житла є один з батьків дитини і дитина дійсно є членом родини власника. Такі висновки узгоджуються зі ст.. 18 ЗУ «Про охорону дитинства», а також ст. 176 СК України, згідно якої батьки зобов`язані передати у користування дитини майно, яке має забезпечити її виховання та розвиток.

Окрім того, Європейський Суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях, в тому числі щодо України, констатував, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу resjudicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. п.46 рішення у справі «Устименко проти України», п.п.51,52 рішення у справі «Рябих проти Росії», п.31 рішення у справі «Марушин проти Росії», п.61 рішення у справі «Брумареску проти Румунії»).

Таким чином обставини, на які посилається заявник не створюють юридичну сукупність елементів, які дають підстави для скасування заочного рішення. У зв`язку з викладеним, суд залишає заяву про перегляд заочного рішення, без задоволення.

Ухвалюючи про залишення без задоволення заяви про перегляд заочного рішення, суд у відповідності до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, вважає за необхідне роз`яснити відповідачу право на подання апеляційної скарги на заочне рішення суду у загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством.

Керуючись ст.ст. 287, 288, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 27.04.2020 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_3 (треті особи ОСОБА_4 , районна адміністрація Запорізької міської Ради по Шевченківському району як орган опіки та піклування), про усунення перешкод у користуванні власністю, - відмовити.

Заочне рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 27.04.2020 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_3 (треті особи ОСОБА_4 , районна адміністрація Запорізької міської Ради по Шевченківському району як орган опіки та піклування), про усунення перешкод у користуванні власністю може бути оскаржено до Запорізького апеляційного суду в загальному порядку.

Строк на апеляційне оскарження рішення відраховується з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя О.В.Дмитрюк