Справа № 404/26/21
Номер провадження 2/404/15/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2021 року Кіровський районний суд міста Кіровограда

в складі: головуючого судді Кулінка Л.Д.

за участю секретаря Близнець П.Р.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в місті Кропивницькому цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , про стягнення моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 подано позов про стягнення з ОСОБА_2 на її користь 50000,00 в рахунок відшкодування моральної шкоди та стягнення з Всеукраїнської громадської організації інвалідів «Українське товариство глухих «УТОГ» на її користь 50000,00 в рахунок відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 22 лютого 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, та надано строк для усунення недоліків позовної заяви.

На виконання вимог ухвали судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 22 лютого 2021 року позивачем подано позовну заяву (вх. № 9686 від 11.03.2021 року) в новій редакції, в якій вимоги щодо змісту позовної заяви не усунуті, однак вказані обставини вважаю можливим з`ясувати в судовому засіданні під час розгляду справи.

У зв`язку з цим, ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 16 березня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання (а.с.28).

Під час підготовчого провадження через канцелярію Кіровського районного суду міста Кіровограда позивачем подано заяву під назвою «уточнена позовна заява» (вх. № 21501 від 04.06.2021 року, а.с. 67-70) в якій ОСОБА_1 просить суд зобов`язати ОСОБА_2 спростувати інформацію виставлену в соціальній мережі групі Телеграм, номер мобільного телефону НОМЕР_1 згідно якої ОСОБА_1 бажає змістити з посади голови Всеукраїнської громадської організації інвалідів «Українське товариство глухих «УТОГ» ОСОБА_2 та стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 50000,00 грн. моральної шкоди (а.с.66-70).

В свою чергу відповідачем через канцелярію суду подано відзив на уточнену позовну заяву, в якій остання заперечує щодо прийняття зазначеної заяви, оскільки позивач в первісному позові заявляє лише одну позовну вимогу про відшкодування їй моральної шкоди, а в уточненій позовній заяві позивач змінює предмет позову та додає ще одну позовну вимогу про спростування інформації, при цьому не змінюючи обгрунтування та не надаючи доказів того, зазначена відповідачем інформація є недостовірною. Отже відповідач вважає, що оскільки позивач змінює не тільки предмет, але й підстави позову, зазначені позовні вимоги слід розглядати окремо, як новий позов з новими позовними вимогами (а.с.86-92).

Позивач та її представник в підготовчому засідання підтримала уточнену позовну заяву та просили прийняти її до розгляду.

Відповідач та її представник в підготовчому засідання заперечували проти прийняття до розгляду уточнення позовних вимог, посилаючись на їх необґрунтованість та таку, що не відповідає процесуальним нормам.

Розглянувши заяву позивача про уточнення позовних вимог, проаналізувавши норми цивільного процесуального права, заслухавши думку учасників справи, суд встановив таке.

Позивачем подана до суду заява під назвою «уточнена позовна заява» (вх. № 21501 від 04.06.2021 року), в якій додана ще одну позовну вимогу зобов`язати ОСОБА_2 спростувати інформацію виставлену в соціальній мережі групі Телеграм, номер мобільного телефону НОМЕР_1 згідно, якої ОСОБА_1 бажає змістити з посади голови Всеукраїнської громадської організації інвалідів «Українське товариство глухих «УТОГ» ОСОБА_2 , якою змінено саме предмет позову, при цьому підставами позову щодо стягнення моральної шкоди позивачем зазначені обставини щодо захисту честі і гідності позивача, а відтак суд вважає, що подана заява позивача є заявою про зміну предмета позову, яку необхідно розглядати у відповідності до вимог частини третьої статті 49 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові постанови Верховного Суду від 8 квітня 2020 року у справі № 761/41071/19 предмет позову це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто правові підстави позову це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Статтею 49 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: зокрема, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Суд погоджується з доводами відповідача та його представника, що вимога про спростування інфомарції є самостійною вимогою, водночас підставою звернення позивача до суду з вимогою про відшкодування моральної шкоди є саме поширення відповідачем недостовірної інформації, а подаючи заяву про зміну предмета позову позивач скористався своїм правом та замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) додав ще один спосіб захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (щодо моральної шкоди, які в данному випадку є похідними вимогами) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги, а тому заява подана у відповідності до частини третьої статі 49 Цивільного процесуального кодексу України,

Частинами першою, другою статті 2 Цивільного процесуального кодексу України визначені завдання цивільного судочинства, якими є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

З метою виконання завдань та основних засад цивільного судочинства, суд вважає доцільним прийняти до розгляду заяву позивача про зміну предмета позову.

Керуючись статтями 197-198, 257, 260-261 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

У Х В А Л И В:

Прийняти заяву ОСОБА_1 (вх. № 21501 від 04.06.2021 року, а.с. 66-70) про зміну предмета позову.

Подальший розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , про стягнення моральної шкоди, здійснювати з урахуванням заяви (вх. вх. № 21501 від 04.06.2021 року, а.с. 66-70) про зміну предмета позову.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення складено 22.10.2021 року.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка