У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 травня 2021 року Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Морозова В.В.

при секретарі Кравець К.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси у порядку спрощеного позовного провадження заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 06.10.2011 року у цивільній справі № 2-1354/2011 за нововиявленими обставинами, -

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Черкаського районного суду Черкаської області із вказаною заявою. В обґрунтування вимог заяви вказує, що 04 березня 2021 року ознайомився з матеріалами судової справи № 2-1354/2011 року, в яких виявив рішення від 06.10.2011 року та ухвалу від 25.08.2011 року.

Зазначає, що Черкаським районним судом Черкаської області було розглянуто цивільну справу за позовом ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 . Предметом розгляду було стягнення з нього заборгованості на користь позивача. Рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 06 жовтня 2011 року, справа № 2-1354/2011, позов про стягнення з нього коштів та судових витрат задоволено.

Вважає, що дане рішення підлягає перегляду та подальшому його скасуванню у зв`язку з нововиявленими обставинами, які полягають в наступному.

В самій позовній заяві і в повістках про виклик його до суду вказано адреси до яких він не має ніякого відношення. В позовній заяві вказано: АДРЕСА_1 , а вже в повістці про виклик заявника до суду зазначено: АДРЕСА_1 , хоча на час розгляду справи він проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Тому не отримував жодної повістки та жодного судового рішення по даній судовій справі і тому про всі призначені засідання та їх результат у справі не знав.

Вказує, що розрахунок так званої заборгованості, доданий до позовної заяви у формі таблиць на трьох сторінках, підписаний невідомою особою, якщо ця позначка взагалі є підписом людини.

Довідка з ЄДРПОУ, видана головним управлінням статистики в Дніпропетровській області, окрім іншої інформації, містить інформацію щодо КІСЕ (Класифікатор інституційних секторів економіки України) з інституційним сектором S 12202 «інші приватні депозитні корпорації». Також в довідці вказано КВЕД (Код виду економічної діяльності) 65.12.0 «інше грошове посередництво». Тобто довідка засвідчує право на грошове посередництво.

Позивачем в позові вказано про кошти які ніби-то надані заявникові в кредит.

Наказом № 96 від 18.04.2005 року, виданого Державним комітетом статистики України «Про затвердження Класифікації інституційних секторів економіки України» затверджено класифікацію інституційних секторів економіки України (КІСЕ).

Даний класифікатор окрім вищезгаданого сектору S 12202, також містить сектор S 12302 «інші приватні фінансові посередники, крім страхових корпорацій та недержавних пенсійних фондів» який містить наступні визначені види економічної діяльності - КВЕД 65.21.0; 65.22.0; 65.23.0 які надають право на зайняття діяльністю з надання кредитів.

Отже в довідці з ЄДРПОУ зазначено право позивача займатись посередницькою діяльністю і відсутнє право займатись саме кредитуванням.

Зазначає, що у справі відсутня ліцензія на право заняття банківською діяльністю ПАТ КБ «Приватбанк», а копія банківської ліцензії, що додана позивачем до справи, не може мати ніякого відношення до заявлених позивачем обставин 2007 року так як видана через 2 роки - у 2009 році.

В протоколах засідань по справі вказано склад суду - головуючий суддя ОСОБА_2 та секретар засідання ОСОБА_3 , тобто неповноважний склад суду, який не мав права здійснювати правосуддя в такому складі.

Зміст протоколу засідання від 06.10.2011 року не відповідає дійсності. Вказана присутність відповідача на засіданні 06.10.2011 року. Однак він про таку судову справу не знав і при розгляді присутній не був, тому і погоджуватись з позовними вимогам не міг.

Зазначає, що в протоколах вказано, що головуючий суддя вийшов в нарадчу кімнату та повернувся з рішенням. Проте з ким суддя радився в нарадчій кімнаті невідомо і взагалі він не мав права бути присутнім при здійснення правосуддя. Тобто всі рішення по даній справі неправосудні.

На підставі вищевикладеного відповідно до Глави 3 ЦПК України просить суд скасувати судове рішення від 06.10.2011 року в судовій справі № 2-1354/2011 і закрити провадження у справі.

Сторони в судове засідання не викликались відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 423 ЦПК України, рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Як вбачається із рішення Європейського Суду з прав людини від 18.11.2004 у справі «Правєдная проти Росії» (Pravednaya v. Russia), заява № 69529/01, пп. 27-28, та рішення від 06.12.2005 у справі «Попов проти Молдови» №2 (Popov v.Moldova № 2), заява № 19960/04, п. 46), процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду.

Судом встановлено, що рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 06.10.2011 року у цивільній справі № 2-1354/2011 за позовом ПАТ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором позовні вимоги ПАТ «Приватбанк» задоволено та з ОСОБА_1 на користь позивача стягнуто заборгованість у розмірі 26747 грн. 63 коп. та судові витрати у розмірі 387 грн. 48 коп.

Статтею 423 ЦПК України визначені підстави перегляду судових рішень. В ч. 2 указаної статті перелічені підстави для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, а саме: істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Згідно ч. 4 указаної статті, не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Отже, нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Підставою перегляду будь-якого судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами є те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї.

Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

Згідно з практикою ЄСПЛ процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає наявність доказу, недоступного раніше, який однак міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним (пункти 27-34 рішення «Праведная проти Росії» від 18 листопада 2004 року).

Відповідно до повідомлення про вручення поштового відправлення, що міститься в матеріалах справи, 20.09.2011 року ОСОБА_1 особисто отримано поштове відправлення. Суд звертає увагу, що хоч адресою відправлення вказано вул. Рибальська, 23, м. Черкаси, разом з тим зі штампу Укрпошти та штрих-коду відстеження поштового відправлення вбачається, що судову кореспонденцію було направлено за адресою с. Червона Слобода. Тому суд приходить до висновку, що відповідач отримав судову кореспонденцію та знав про розгляд справи відносно себе.

Крім того, із протоколу судового засідання вбачається, що відповідач по справі безпосередньо був присутній у судовому засіданні та надавав пояснення щодо заявлених позовних вимог.

Як вбачається з тексту рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 06.10.2011 року, яке не було оскаржено відповідачем та набрало законної сили, відповідач у судовому засіданні факт отримання кредиту підтвердив; пояснив, що порушив порядок погашення кредиту через матеріальну скруту та соціально-економічну кризу; обрахунок суми заборгованості не оспорював.

11.02.2015 року державним виконавцем відділу державної виконавчої служби Черкаського районного управління юстиції Бондар В.Г. подано до Черкаського районного суду Черкаської області подання про примусове проникнення до житла у зв`язку з наявністю на виконанні зведеного виконавчого провадження № 46412004 від 23.12.2014 року про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості, а саме примусового виконання виконавчих документів постанови б/н, виданої Адміністративною комісією при виконкомі Червонослобідської сільської ради про стягнення з ОСОБА_1 на користь держави штрафу в розмірі 68,00 грн. та виконавчого листа № 2-1354/2011, виданого Черкаським районним судом Черкаської області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «Приватбанк» заборгованості в розмірі 27135,11 грн., та ухиленням останнього від добровільного виконання рішення суду.

До матеріалів подання також долучено Акт державного виконавця від 30.01.2015 року, складеного за участю понятого ОСОБА_4 в присутності боржника ОСОБА_1 , відповідно до якого державним виконавцем здійснено виїзд за адресою АДРЕСА_1 . Зазначено, що боржником не надано змоги державному виконавцеві до доступу до приміщення боржника з метою перевірки майнового стану за місцем фактичного проживання останнього за вищевказаною адресою. Від підпису в Акті державного виконавця від 30.01.2015 року ОСОБА_1 відмовився.

Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 23.02.2015 року подання державного виконавця відділу державної виконавчої служби Черкаського районного управління юстиції Бондар В.Г. про примусове проникнення до житла гр. ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 , задоволено та дозволено державному виконавцю примусове проникнення до житла боржника ОСОБА_1 .

Крім того, в матеріалах справи є заява від 02.07.2018 року, в якій заявник просить суд видати йому копію ухвали Черкаського районного суду Черкаської області від 25.08.2011 року у справі № 2-1354/2011, яку він отримав 13.09.2018 року.

Суд констатує, що указана ухвала суду від 25.08.2011 року, яку заявник отримав, є ухвалою суду про відкриття провадження у справі та призначення цивільної справи до судового розгляду у справі № 2-1354/2011 за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Разом з тим, заяву про ознайомлення з матеріалами справи № 2-1354/2011 Бортніком подано лише 24.02.2021 року.

У зв`язку з вищевикладеним, суд приходить до висновку, що заявнику було відомо про наявність у суді цивільної справи № 2-1354/2011 за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, а саме 13.09.2018 року ним отримано ухвалу суду про відкриття провадження у даній справі. Також заявнику було відомо про наявність зведеного виконавчого провадження, зокрема з виконання рішення суду у даній справі про стягнення з нього на користь ПАТ КБ «Приватбанк» заборгованості, що підтверджується матеріалами справи.

У постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2020 року у справі № 726/938/18 (№ 61-14879св19) зазначено, що вирішуючи питання про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, суд має виходити з визначених ч. 2 ст. 423 ЦПК України підстав, перелік яких є вичерпним. Зокрема, такими підставами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи (п. 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України). Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених цим пунктом, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявнику на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Дослідивши матеріали справи, враховуючи доводи заявника, суд приходить до висновку, що заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не містить відомостей про нововиявлені обставини у розумінні п. 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України.

Суд констатує, що заявником не наведено жодних обставин, що слугують нововиявленими обставинами. Крім того, дана мотивація заявника не стосується предмету доказування в указаному цивільному провадженні, а тому дані доводи суд не приймає до уваги.

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 424 ЦПК України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами може бути подано з підстави, визначеної п. 1 ч. 2 ст. 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

Отже, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 423, п. 1 ч. 1 ст. 424 ЦПК України нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, а строк звернення з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами починає відлік із дня, коли заявник дізнався або міг дізнатися про існування цих нововиявлених обставин, які йому не були відомі на час розгляду справи.

Тому, враховуючи досліджені судом матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявником пропущено строки на подачу заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, що слугує самостійною підставою для відмови у перегляді судового рішення за нововиявленими обставинами.

Також суд зазначає, що доводи заявника щодо неповноважності складу суду є безпідставними та необґрунтованими, та сприймаються судом як суб`єктивна думка заявника, яка не підтверджується жодним з доказів.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у держава-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року. Оскаржувані судові рішення відповідають критерію обґрунтованості судового рішення.

Враховуючи викладене, керуючись конституційним принципом верховенства права, оцінивши всебічно, повно та об`єктивно всі наявні у справі докази окремо та у сукупності, забезпечуючи права людини і основоположні свободи сторін, враховуючи принципи справедливості та неупередженості, суд дійшов до висновку про те, що заявником на підтвердження нововиявлених обставин не зазначено об`єктивні та належно обґрунтовані докази. Таким чином суд вважає, що заява не підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може відмовити у задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

Виходячи з того, що обставини, на які посилається заявник у своїй заяві, не є нововиявленими обставинами, крім того, строк на подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами минув, підстав для скасування судового рішення не вбачається.

Оскільки підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України є виключно такі істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, заява ОСОБА_1 про перегляд судового рішення про стягнення заборгованості за нововиявленими обставинами задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 13, 259, 260, 423, 424, 429 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 06.10.2011 року у цивільній справі № 2-1354/2011 за нововиявленими обставинами - відмовити.

Рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 06.10.2011 року у справі № 2-1354/2011 залишити в силі.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі в 15-денний строк з дня її складення - апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а в разі її оскарження - після розгляду справи апеляційним судом, якщо вона не буде скасована.

Суддя: В. В. Морозов