У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 жовтня 2021 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шумило Н.Б., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 про скасування рішення суду та звільнення від сплати заборгованості за аліментами,-

встановив:

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Пекарь Віктор Іванович, звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом, в якому просять:

-скасувати рішення Ужгородського міськрайонного суду від 19 березня 2012 року по справі №712/3639/2012 за позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання неповнолітнього сина - ОСОБА_3 аліментів в твердій грошовій сумі у розмірі 600 грн., щомісячно, до досягнення ним повноліття, починаючи з 22 лютого 2012 року;

-звільнити ОСОБА_1 від сплати заборгованості за аліментами за виконавчим листом №2/712/2329/2012, виданого Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області про стягнення з ОСОБА_1 аліментів на користь ОСОБА_2 на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в твердій грошовій сумі у розмірі 600 грн., щомісячно, до досягнення ним повноліття, починаючи з 22.02.2012 року повністю.

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви приходжу до наступного висновку.

Нормами статей 175 та 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Згідно ч.1 ст.42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

За приписами ст.48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Відповідач є обов`язковим учасником цивільного процесу - його стороною. Основною ознакою сторін цивільного процесу є їхня особиста і безпосередня заінтересованість, саме сторони є суб`єктами правовідношення, з приводу якого виник спір. Крім того, відповідач є тією особою, на яку вказує позивач як на порушника свого права.

Тобто, відповідач це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. При цьому неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 18 березня 2021 року у справі № 344/16101/17 (провадження № 61-9395св20) та від 16 червня 2021 року у справі № 752/3612/19 (провадження № 61-1129св20).

Однак, позивачем у позовній заяві взагалі не зазначено відповідача у вказаній справі, та в порушення вимог п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява не містить повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Таким чином, позивачу слід вказати відповідача та зазначити передбачені п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України відомості.

Звертаю увагу, що згідно з ч.1 ст.177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Згідно п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позивачу необхідно зазначити ціну позову (суму заборгованості, від якої позивач просить його звільнити)

Пунктом 4 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду.

Позивачем у позовній заяві не конкретизовані позовні вимоги, не вказано від сплати якого саме розміру заборгованості за аліментами він просить його звільнити та період виникнення такої заборгованості.

Відповідно до ч.2 ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

З аналізу вказаних норм слідує, що законом не передбачено такий спосіб захисту прав як скасування судового рішення, яке набрало законної сили в порядку позовного провадження. Також позивач не посилається в позовній заяві на норму закону, яка б передбачала такий спосіб захисту прав особи як скасування судового рішення.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві повинен міститися виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач обґрунтовує свої позовні вимоги тим, що з дня смерті ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) неповнолітній син ОСОБА_3 постійно проживає разом із ним та перебуває на його утриманні. До матеріалів справи долучено Акт обстеження умов проживання, датований 22.07.2011 роком, проте доказів того, що ОСОБА_3 проживає з позивачем після 25.10.2015 року не долучено.

Позивач вказує, що у нього є заборгованість по сплаті аліментів, разом із тим, у позові не вказує щодо періоду нарахування такої заборгованості, не зазначає її розміру та не надає доказів на підтвердження наявності такої та її розміру.

Звертаю увагу, що вимога про звільнення від сплати заборгованості за аліментами є вимогою майнового характеру. Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру (у тому числі про визнання права власності на майно), яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,00 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (11 350,00 грн.).

У відповідності до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У відповідності до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, то таку слід залишити без руху і надати позивачу строк, три дні з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для їх усунення.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 про скасування рішення суду та звільнення від сплати заборгованості за аліментами,- залишити без руху.

Позивач має право протягом строку, трьох днів, з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути вказані недоліки. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б. Шумило