Миколаївський районний суд Миколаївської області
Справа № 480/908/19
УХВАЛА

27 квітня 2021року суддя Миколаївського районного суду Миколаївської області Войнарівський М.М., розглянувши за ініціативою суду питання про виправлення описки в ухвалі суду від 14.01.2021 року про повернення судового збору сплаченого за позовною заявою Акціонерного товариства «Миколаївобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

встановив:

АТ Миколаївобленерго звернулося до Миколаївського районного суду Миколаївської області з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Миколаївського районного суду Миколаївської області від 16.03.2020року провадженя у цивільній справі № 480/908/19 за позовом Акціонерного товариства «Миколаївобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості було закрито.

14.12.2020рокуАкціонерне товариство Миколаївобленерго звернулосядо Миколаївського районного суду Миколаївської області з заявою про повернення судового збору в розмірі 1921,00грн., сплаченого за платіжним дорученням № 1091 від 23.05.2019 року, у зв`язку з закриттям провадження у справі.

Ухвалою Миколаївського районного суду Миколаївської області від 14.01.2021року задоволено заяву. При цьому в резолютивній частині вказаної ухвали помилково вказано «», замість вірного «».

Згідно з положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Судом не встановлено необхідності виклику сторін у судове засідання.

Відповідно до п. 19 Постанови № 14 Пленуму Верховного суду України "Про судове рішення у цивільній справі" від 18 грудня 2009 року, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Аналіз зазначених норм права дає можливість дійти до висновку про те, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

У розумінні процесуального законодавства описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Вказане узгоджується із висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 21 липня 2020 року у справі № № 521/1074/17

Враховуючи, що в ухвалі суду від 14.01.2021року у даній справі допущено описку, а саме: в резолютивній частині помилково вказано «», замість вірного «», суд вважає за необхідне, за власною ініціативою, виправити допущену описку.

Керуючись ст. 260, ст. 269 Цивільного процесуального кодексу України,-

ухвалив:

Виправити описку допущену в ухвалі Миколаївського районного суду Миколаївської області від 14.01.2021року про повернення судового збору сплаченого за позовною заявою Акціонерного товариства «Миколаївобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, вказавши вірно «», замість невірно зазначеного «».

Дана ухвала є невід`ємною частиною ухвали Миколаївського районного суду Миколаївської області від 14.01.2021року про повернення судового збору у цивільній справі 480/908/19 за позовом Акціонерного товариства «Миколаївобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Відповідно до ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Згідно з ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції Миколаївського апеляційного суду.

Суддя М.М.Войнарівський

27.04.2021