Провадження № 2/755/5917/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" жовтня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.,

при секретарі - Кравченко А.С.

за участю - представника позивача - Москаля Г.Г.

представника відповідача - приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Бандола О.О. - Коваленка О.Д.

представника відповідача - ДП «СЕТАМ» -Юшка Д.О.

представника третьої особи ОСОБА_1 - ОСОБА_2

представника третьої особи ТОВ «ФК «Інтайм Фінанс» - Діденка С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Бандола Олександра Олексійовича, Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи без самостійних вимог: ОСОБА_1 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс», Дніпровська районна державна адміністрація (Служба у справах дітей та сім`ї) про визнання акту про проведення електронних торгів з реалізації нерухомого майна та свідоцтва про право власності на придбане на електронних торгах нерухоме майно недійсними, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_3 , звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва із позовом, в якому просить суд: визнати недійсним Акт про проведені електронні торги з реалізації нерухомого майна (квартири АДРЕСА_1 ), складений 27.04.2020 приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Бандолою О.О.; визнати недійсним Свідоцтво про право власності на придбане на торгах нерухоме майно (квартиру АДРЕСА_1 ), видане ОСОБА_1 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Вепрейчук О.І. за реєстровим № 1124 від 08.07.2020.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на те, що згідно з протоколом проведення електронних торгів № 476065 від 21.04.2020 у процедурі виконавчого провадження з виконання виконавчого листа № 755/17900/18 від 26.03.2019, виданого Дніпровським районним судом м. Києва, за заявкою приватного виконавця Бандоли О.О. на електронних торгах реалізована належна позивачу квартира АДРЕСА_1 . Приватним виконавцем складено Акт про проведені електронні торги у виконавчому провадженні № 59106270 від 27.04.2020 з реалізації вказаної квартири. На підставі Акту про проведені електронні торги ОСОБА_1 отримав свідоцтво про право власності на придбане на торгах нерухоме майно за № 1124 від 08.07.2020. Спірна квартира належала позивачу на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого нотаріально та право власності на яку було зареєстровано у встановленому законом порядку. З моменту набуття права власності на квартиру та на момент її реалізації на торгах, результати яких оформлено Протоколом та Актом, у квартирі разом з позивачем постійно проживали її троє неповнолітніх дітей, які згідно зі ст. 156 ЖК України мають та мали право користування квартирою на момент реалізації квартири на електронних торгах. Станом на 22.04.2020 Служба у справах дітей і сім`ї Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації не надавала дозволу на відчуження майна, право власності або право користування яким мають неповнолітні діти, відповідної заяви також не надходило. Відповідне рішення суду, як передбачено абз. 3 п. 3 розділу ІІ «Порядку реалізації арештованого майна», не видавалося. Позивач вважає, що електронні торги з реалізації нерухомого майна, результати яких оформлено Актом про проведені електронні торги від 27.04.2020, проведено з порушенням вимог п. 3 розділу ІІ Порядку, а отже такий правочин суперечить вимогам законодавства і в силу ст.ст. 203, 215 ЦК України підлягає визнанню недійсним. Оскільки недійсний правочин не створює правових наслідків, то видане на підставі Акту ОСОБА_1 . Свідоцтво про право власності на придбане на торгах нерухоме майно (квартиру) також є недійсним.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 24.11.2020 відкрито провадження у зазначеній цивільній справі, яку призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні, сторонам роз`яснено їх процесуальні права подати заяви по суті справи та визначено відповідні строки.

17.12.2020 від представника відповідача-1 приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Бандоли О.О., - адвоката Коваленка О.Д. надійшов відзив на позовну заяву з відповідними доказами на його обґрунтування, у якому просить позов залишити без задоволення, з огляду на його необґрунтованість та відсутність підстав для задоволення. Дійсно у провадженні приватного виконавця Бандоли О.О. перебуває зведене виконавче провадження № 59109392, до складу якого входить виконавче провадження № 59106270 від 14.05.2019 та виконавче провадження № 59107628 від 14.05.2019. В межах зведеного виконавчого провадження з ОСОБА_3 на користь ТОВ «ФК «Інтайм Фінанс» стягується заборгованість за кредитним договором у сумі 11 947 339,37 грн та витрати по оплаті судового збору в сумі 179 211,00 грн. В ході примусового виконання було встановлено, що ОСОБА_3 , на підставі нотаріально посвідченого договору від 10.12.2014, на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 . Постановою приватного виконавця від 14.05.2019 було накладено арешт на майно боржника, обтяження щодо квартири внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. На виклик приватного виконавця 03.06.2019 боржник не з`явилася, про причини неявки не повідомила, витребувані виконавцем відомості не надала. У подальшому, представник позивача адвокат Колвенко С.В. ознайомився з матеріалами виконавчого провадження, однак жодних заяв, клопотань, повідомлень тощо відносно факту наявності у позивача неповнолітніх дітей, так і наявності у цих неповнолітніх дітей прав на належну квартиру не подав. Оскільки боржник ухилялася від виконання законних вимог приватного виконавця, останнім було скеровано до Дніпровського районного суду м. Києва подання про примусове проникнення до житла чи іншого володіння боржника, ОСОБА_3 , а саме до спірної квартири, яке було задоволено ухвалою суду від 11.10.2019 у справі № 755/17900/18, яка станом на 01.11.2019 набрала законної сили. 06.12.2019 приватним виконавцем направлено на адресу боржника та її представника вимогу про те, що 12.12.2019 о 10:00 год. за адресою: АДРЕСА_2 , приватним виконавцем буде проведено виконавчі дії щодо опису та арешту майна боржника, а саме вказаної квартири, яка належить на праві власності ОСОБА_3 . Постановою приватного виконавця від 12.12.2019 описано та накладено арешт на майно - квартиру АДРЕСА_1 . Вказаною постановою сторонам виконавчого провадження було роз`яснено можливість у 10-денний строк з дня винесення постанови досягти згоди щодо вартості майна та необхідність письмово повідомити про це виконавця. Копію постанови було направлено, зокрема, боржнику та її представнику. 28.01.2020 виходом приватного виконавця було проведено огляд спірної квартири, в ході якого встановлено: квартира потребує повного комплексу внутрішніх оздоблювально-ремонтних робіт, у квартирі відсутні освітлювальні прилади, предмети сантехніки тощо, квартира не умебльована і для проживання в існуючому стані не придатна. Крім того, надавачами послуг із газо-, електро- та водопостачання повідомлено, що відповідні договори позивачем з цими надавачами послуг не укладалися, а послуги - не надаються. З метою встановлення осіб, зареєстрованих за адресою проживання у квартирі, у тому числі неповнолітніх або малолітніх осіб, приватним виконавцем направлялися відповідні запити. За відомостями Реєстру територіальної громади м. Києва було встановлено, що за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстровано дві повнолітні особи: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Відповідно до висновку про вартість майна ринкова вартість вищевказаного нерухомого майна становить 14 158 700,00 грн. 04.02.2020 приватним виконавцем було повідомлено сторін виконавчого провадження, зокрема й боржника та її представника, про результати визначення вартості майна. 11.02.2020 приватний виконавець, керуючись ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» та Порядком реалізації арештованого майна, на адресу ДП «СЕТАМ» направлено заявку на реалізацію арештованого майна. Відповідно до Протоколу проведення електронних торгів № 476065 від 21.04.2020, виданого ДП «СЕТАМ», 21.04.2020 відбулися електронні торги по лоту № 412529, найменування майна: чотирикімнатна квартира « 154, загальною площею 253,9 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 . Торги відбулися. Ціна продажу: 12 034 895,00 грн. 22.04.2020 кошти по лоту № 412529 у сумі 11 433 150,25, за винятком гарантійного внеску у сумі 601 744,75 грн, надійшли на рахунок приватного виконавця. Крім того, представник відповідача, звертає увагу на те, що дії приватного виконавця у спосіб, передбачений Законом України «Про виконавче провадження», ст. 447-449 ЦПК України, ані позивачем, ані її представником не оскаржувалися, хоча останні були обізнані як із самим фактом наявності виконавчого провадження, так і щодо передачі квартири на реалізацію на електронних торгах. Відповідно до приписів ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з власником житла, мають право користуватися саме тим житлом, в якому члени сім`ї проживають разом із власником житла, а не будь-яким іншим його житлом. Неповнолітні діти разом з позивачем у спірній квартирі не проживали, що не заперечується і самим позивачем, а також підтверджується доказами. Крім того, у відзиві, у порядку ст. 93 ЦПК України, представником відповідача-1 поставлено позивачу ряд запитань.

22.12.2020 до суду надійшли письмові пояснення по справі від представника третьої особи ТОВ «ФК «Інтайм Фінанс» - адвоката Діденко С.М., у яких просить відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки вважає дії приватного виконавця законними та порушення прав неповнолітніх осіб не нерухоме майно у них не вбачає. Щодо порушень з боку іншого відповідача, ДП «СЕТАМ», самої процедури реалізації нерухомого майна, належного позивачу, будь-які докази до позову не додані. Дії приватного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Оскільки позивач не посилається набудь-які порушення організатором торгів норм порядку, а обґрунтовує свої вимоги діями приватного виконавця, які мають самостійний спосіб оскарження, відсутні підстав для визнання електронних торгів недійсними.

24.12.2020 представником позивача, ОСОБА_3 - ОСОБА_5 , подано відповідь на відзив на позов, у якій доводи відзиву відкидає та наполягає на задоволенні позову. Вважає, що неповнолітні діти мають рівні права користування житлом, належним батькам, незалежно від того, чи зареєстровані діти у ньому. Збір відомостей про осіб, зареєстрованих у квартирі, не можна вважати достатнім для твердження, що виконавцем вживалися усі необхідні та допустимі дії для виявлення осіб (дітей), що мають право користування квартирою, щодо якої виконавець має намір продажу у процедурі виконавчого провадження. Зокрема, виконавець мав зробити запити до органів юстиції, що здійснюють обов`язкову реєстрацію актів цивільного стану про народження дітей, що ним вчинено не було. Крім того, позивачка не має іншого належного їй на праві власності житла, окрім проданої на торгах квартири, отже її продаж позбавляє дітей позивача на користування цим майном. Неподання позивачем та її представником інформації про неповнолітніх дітей приватному виконавцю, не звільняє останнього від обов`язку вчиняти виконавчі дії неупереджено, повно і добросовісно, як це передбачено законодавством. Зокрема, при передачі на реалізації нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, приватним виконавцем не було виконано вимоги п. 28 Розділу VIII Інструкції з організації примусового виконання рішень та не отримано попередню згоду органу опіки та піклування або відповідне рішення суду. Щодо посилань приватного виконавця на отримані витяги з Реєстру територіальної громади м. Києва щодо реєстрації осіб у спірній квартирі, то представник позивача вважає їх сумнівними доказами, оскільки вони не містять відомостей про джерело їх отримання, а зважаючи на дату їх отримання, також не містять актуальної інформації станом на день проведення торгів. Відповіді ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», АТ «Київводоканал», управителя будинку по АДРЕСА_3 були надані на запити виконавця від 30.04.2020, 04.05.2020, 12.05.2020, тобто такі запити вчинялися після проведення торгів. Щодо скарги адвоката Москаля Г.Г. в інтересах позивача на дії приватного виконавця у виконавчих провадженнях № 59107628, № 59106270, за результатами якої Управлінням забезпечення примусового виконання рішень у Дніпропетровській області Південно-Східного міжрегіонального Міністерства юстиції (м. Дніпро) була проведена перевірка, то предметом скарги були дії виконавця, що полягали у незаконному проникненні до житла позивача (спірну квартиру) та порушення цим прав позивача і її дітей, що абсолютно не є тотожним предметом позову. На момент подання виконавцем заявки на проведення торгів та проведення торгів накладений ухвалою суду від 20.11.2018 по справі № 755/17488/18 арешт на квартиру був чинний, що також, на думку сторони позивача, свідчить про незаконність продажу квартири на торгах.

17.02.2021 від представника в особі начальника третьої особи, Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації, - Олексія Поліщука надійшла заява про розгляд справи у відсутність представника Служби, позов підтримують, просять прийняти рішення з урахуванням найкращих інтересів дитини та чинного законодавства.

22.02.2021 до суду надійшов відзив представника відповідача ДП «Сетам» - Юшко Д.О. на позовну заяву з доказами на його обґрунтування, у кому проти позову заперечує та просить відмовити у його задоволенні. В силу вимог діючого законодавства ДП «СЕТАМ», як організатором прилюдних торгів з реалізації майна, перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відповідного органу державної виконавчої служби, а у даному випадку - приватний виконавець. Порушення Закону України «Про виконавче провадження» має місце тільки на стадії підготовки та передачі майна на реалізацію, обов`язки з виконання яких покладено на органи державної виконавчої служби або приватних виконавців, дії яких мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Надання судом оцінки діям приватного виконавця не може відбуватися в межах розгляду цивільної справи про визнання електронних торгів недійсними, а має бути предметом розгляду в межах скарги на дії приватного виконавця. Позивачем не надано до суду достатньо доказів того, що відбулося порушення вимог Порядку при проведенні електронних торгів, що такі порушення вплинули на результат торгів та що під час торгів були порушені права позивача. Малолітні діти ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на момент укладення кредитного договору від 29.06.2016 могли мати лише право користування на спірне майно, а відтак дозвіл органу опіки та піклування на реалізацію спірної квартири не потрібен.

Ухвалою суд від 15.07.2021 закрито підготовче провадження у цій цивільній справі та призначено її до судового розгляду по суті, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі, у судове засідання викликано сторони по справі.

Інших заяв по суті справи від учасників не надійшло.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_5 підтримав заявлений позов та просив його задовольнити з підстав, викладених у самому позові та заявах сторони позивача по суті справи. Електронні торги з продажу належної позивачу квартири відбулися з рядом порушень. Зокрема, на час проведення торгів ухвалою суду від 20.11.2018 був накладений арешт, який був скасований судом лише 10.06.2020. Крім того, неповнолітні діти позивача мають право користування спірною квартирою, однак приватний виконавець не звертався ані до органу опіки, ані до суду щодо отримання їх дозволу на реалізацію квартири, право на користування якою мають неповнолітні діти. 30.03.2020 представник позивача звернувся до уповноваженого з прав дитини щодо порушення прав неповнолітніх дітей позивача, усім було відомо, що діти мають право користування квартирою. 15.04.2020 представник позивача звернувся до Мін`юсту щодо перевірки дій приватного виконавця. ОСОБА_3 було відомо, що усі дії мають проводитися приватним виконавцем у присутності органу опіки та піклування. Квартира АДРЕСА_1 є непридатною для проживання, там ніхто не проживає. Діти вписалися до квартири, але там неможливо жити, так як у ній не зроблений ремонт, тому вони знімали квартиру. Щодо оскарження дій або бездіяльності приватного виконавця у порядку ст.ст. 446-447 ЦПК України сторона позивача не зверталася.

Представник відповідача-1 приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Бандоли О.О. - Коваленко О.Д. у судовому засіданні проти позову заперечив, просив відмовити у його задоволенні, посилаючись на доводи, викладені у відзиві на позовну заяву. Зазначив, що ненадання стороною позивач відповіді на запитання, що були поставлені стороною відповідача-1 у порядку ст. 93 ЦПК України у першій заяві по суті справи, свідчить про недобросовісність дій позивача.

У судовому засіданні представник відповідача-2 ДП «СЕТАМ» - Юшко Д.О. проти позову заперечив та просив відмовити у його задоволенні. Зазначив, що дії приватного виконавця, які не стосуються торгів, підлягають оскарженню у порядку, встановленому ЦПК України. Відомостей про те, що особи проживають у квартирі, немає.

Представник третьої особи ОСОБА_1 - ОСОБА_2 у судовому засіданні проти позову заперечив та при цьому підтримав позиції представників відповідачів. Доводи, що викладені у відзивах відповідачів на позовну заяву, вважає, обґрунтованими та такими, що заслуговують на увагу. Відомості щодо лоту були отримані ОСОБА_1 з сайту ДП «СЕТАМ», інформації про наявність у ОСОБА_3 трьох неповнолітніх дітей він не мав. Свої обов`язки покупця на прилюдних торгах ОСОБА_1 повністю виконав, у його діях немає порушення законодавства.

Представник третьої особи ТОВ «ФК «Інтайм Фінанс» - Діденко С.М. у судовому засіданні також заперечив проти позову, посилаючись на підстави, викладені у письмових поясненнях, та підтримав позиції представників відповідачів. Зазначив, що позивачем було обрано неналежний спосіб захисту. Позивачем взагалі не зазначено будь-яких порушень, які були вчинені відповідачем-2 при проведенні торгів. Також, звернув увагу на ту обставину, що арешт накладений на спірну квартиру, був вчинений за заявою ТОВ «ФК «Інтайм Фінанс» з метою забезпечення позову до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, в межах процедури виконання якого і було реалізовано квартиру.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Суд, вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини на яких вони ґрунтуються, у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Як убачається з матеріалів справи, 26.03.2019 Дніпровським районним судом м. Києва було видано виконавчі листи № 755/17900/18 про стягнення з ОСОБА_3 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс» заборгованості за кредитним договором (із встановленням ліміту кредитування) № 16-06-29-006984 від 29.06.2016 у сумі 11 947 339,37 грн та про стягнення витрат по оплаті судового збору в сумі 179 211,00 грн (том 1 а.с. 130-131, 132-133).

Вказані виконавчі листи були пред`явлені до примусового виконання приватному виконавцю виконавчого округу міста Києва Бандолі О.О., яким 14.05.2019 було винесено постанови про відкриття виконавчих проваджень № 59107628 та № 59106270, копії яких було направлено учасникам виконавчого провадження (том 1 а.с. 135-136, 137-138, 139-141).

За інформацією № 166480240 від 14.05.2019 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності Державного реєстру речових прав на нерухоме майно приватним виконавцем було встановлено, що ОСОБА_3 , боржнику, на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Маловацькою Н.А., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, 10.12.2014 за реєстровим № 1459, на праві приватної власності належить квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 . Зазначене нерухоме майно є власністю Позивача. Право власності зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно - 10.12.2014, номер запису про право власності - 8012222 (том 1 а.с. 142, 143).

Постановою приватного виконавця Бандоли О.О. в межах виконавчого провадження № 59106270 накладено арешт на майно - квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , яка належить боржнику ОСОБА_3 . Копію постанови направлено сторонам виконавчого провадження (том 1 а.с. 144-145, 146-147).

Також, приватним виконавцем на адресу ОСОБА_3 АДРЕСА_2 , направлено виклик приватного виконавця від 14.05.2019, яким боржника зобов`язано з`явитись до виконавця 03.06.2019 о 09:00, а також зобов`язано: повідомити про заходи, що вживаються з метою добровільного виконання виданого судом виконавчого документу; надати достовірні відомості про доходи та місце роботи, на підтвердження чого надати довідку з місця роботи; достовірні відомості про кошти у гривнях та іноземній валюті, інші цінності (дорогоцінні метали, ювелірні вироби тощо), у тому числі про кошти на рахунках і вкладах у банках та інших фінансових установах, про рахунки в цінних паперах у депозитарних установах, що знаходяться на території України та за її межами, з зазначенням назви відповідної установи та її адреси, на підтвердження чого надати копії відповідних договорів або інших документів; надати достовірні відомості про майно, у тому числі про майно, що перебуває у спільній власності (місцезнаходження, технічна характеристика тощо) з наданням копій підтверджуючих документів про відповідне право; достовірні відомості про майно, що перебуває в заставі/іпотеці або в інших осіб, а також про кошти та майно, належні від інших осіб (місцезнаходження майна, його характеристика тощо) з наданням копій підтверджуючих договорів та додатків до них; надати достовірні відомості про майнові права, на які може бути звернено стягнення, зокрема частки у статутному капіталі юридичних осіб, в тому числі майнові права, що є предметом застави/іпотеки , з наданням копій підтверджуючих документів; надати копії паспорта громадянина України та паспорта громадянина України для виїзду за кордон; надати довідку про склад сім`ї; документи щодо зареєстрованих осіб в житлових будинках, квартирах, що належать на праві приватної та/або спільної власності (том 1 а.с. 148-150).

14.08.2019 до приватного виконавця Бандоли О.О. з заявою про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження звернувся представник боржника ОСОБА_3 за довіреністю - адвокат Коваленко С.В., який цього ж дня з ними ознайомився (том 1 а.с. 151-152, 153-154).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 11.10.2019 у справі № 755/17900/18 було задоволено подання приватного виконавця виконавчого округу міста Київ Бандоли О.О. про примусове проникнення до житла боржника - фізичної особи та надано дозвіл на примусове проникнення до квартири за адресою: АДРЕСА_2 , яка належить на праві власності ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , для проведення виконавчих дій по виконанню зведеного виконавчого провадження № 59109392 з примусового виконання виконавчого листа № 755/17900/18 виданого 26.03.2019 Дніпровським районним судом м. Києва (том 1 а.с. 155-159).

06.12.2019 приватним виконавцем на адреси сторін виконавчого провадження, зокрема на адресу боржника ОСОБА_3 : АДРЕСА_2 , та на адресу її представника - адвоката Коваленка С.В.: 01021, м. Київ, вул. Липська, 19/7, оф. 14, направлено вимогу приватного виконавця про те, що 12.12.2019 о 10:00 за адресою: АДРЕСА_2 , приватним виконавцем Бандолою О. О. буде проведено виконавчі дії щодо опису та арешту майна боржника, а саме: квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 та належить на праві власності боржнику: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 (том 1 а.с. 160-162).

12.12.2019 у межах виконавчого провадження № 59106270 приватним виконавцем винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, відповідно до якої описано та накладено арешт на майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , загальна площа: 253,9 кв.м., житлова площа: 165,6 кв. м; сторонам виконавчого провадження роз`яснено можливість у 10-денний строк з дня винесення постанови досягти згоди щодо вартості майна та необхідність письмово повідомити про це виконавця. Копію постанови направлено сторонам виконавчого провадження (том 1 а.с. 163-169).

Згідно з витягами № 43982012 від 16.10.2019, №11913143 від 13.03.2020, №12056007 від 21.04.2020 з Реєстру територіальної громади м. Києва про зареєстрованих осіб у житловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_2 , приватним виконавцем було встановлено, що за вказаною адресою зареєстрованими за адресою проживання, з 19.05.2015, значаться ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (том 1 а.с. 174-176).

Згідно з висновком про вартість майна, складеним суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Вектор оцінка» на замовлення приватного виконавця Бандоли О.О., станом на 28.01.2020 ринкова вартість об`єкта оцінки, яким є чотирикімнатна квартира за адресою: АДРЕСА_2 , склала 14 158 700 грн, без ПДВ (том 1 а.с. 177).

Про результати визначення вартості та оцінки майна 04.02.2020 приватним виконавцем було повідомлено сторін виконавчого провадження (том 1 а.с. 178-180).

27.04.2020 у межах виконавчого провадження № 59106270 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бандолою О.О. було складено Акт про проведені електронні торги, при примусовому виконанні зведеного виконавчого провадження № 59109392, про те, що відповідно до Протоколу проведення електронних торгів № 476065 від 21.04.2020 виданого ДП «СЕТАМ», за допомогою системи електронних торгів арештованого майна, проведених через веб-сайт https://setam.net.ua/ в мережі інтернет, реалізовано майно (лот « 412529), а саме: чотирикімнатна квартира АДРЕСА_4 . Вищезазначене майно належить боржнику ОСОБА_3 на праві приватної власності, на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Маловацькою Н.А., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, 10.12.2014 за реєстровим № 1459. Право власності зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно - 10.12.2014, номер запису про право власності - 8012222; та Акту приймання-передачі, серія та номер: б/н, виданий 10.12.2014. Ціна продажу майна - 12 034 895,00 грн, переможцем торгів визнано - ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 . Акт видано на підставі Протоколу проведення електронних торгів № 476065 від 21.04.2020 виданого ДП «СЕТАМ» (том 1 а.с. 81, 82).

Встановлено, що ОСОБА_3 має трьох неповнолітніх дітей, а саме: дочку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , дочку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та доньку яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 (том 1 а.с. 86-88).

Згідно з інформацією № 221309527 від 24.08.2020 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, яким є чотирикімнатна квартира АДРЕСА_1 , загальною площею 253,9 кв.м, остання належить на праві приватної спільної часткової власності ОСОБА_1 , розмір частки 4/5, підстава для державної реєстрації: свідоцтво, серія та номер: 1124, виданий 08.07.2020, видавник: Вепрейчук О.І., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу, підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 53027162 від 08.07.2020 17:42:44, приватний нотаріус Вепрейчук О.І., Київського міського нотаріального округу; та ОСОБА_9 , розмір частки 1/5, підстава для державної реєстрації: договір дарування, 1/5 частки квартири, серія та номер: 1165, виданий 10.07.2020, видавник: Вепрейчук О.І., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу, підстава внесення запису: рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 53061110 від 10.07.2020 11:46:21, приватний нотаріус Вепрейчук О.І., Київського міського нотаріального округу (том 1 а.с. 89).

Відповідно до довідки, складеної Управлінням забезпечення примусового виконання рішень у Дніпропетровській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, за результатами позапланової невиїзної перевірки діяльності приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бандоли О.О. щодо здійснення зведеного виконавчого провадження № 59109392, до складу якого входять виконавчі провадження №№ 59107628, 59106270, яка проводилась на підставі заяви представника ОСОБА_3 , адвоката Москаля Г.Г., та в межах предмету цієї скарги, порушень законодавства не встановлено. Предметом скарги було ймовірне незаконне здійснення проникнення приватним виконавцем до помешкання ОСОБА_3 за її відсутності, заміна вхідних замків, опечатування квартири, що унеможливлює потрапляння до помешкання (том 1 а.с. 193-198).

За нормою ст. 16 ЦК України кожна сторона має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення та інші.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» № 1404-VIII від 02.06.2016 виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що згідно з цим Законом підлягають примусовому виконанню.

У відповідності до ч. 1 ст. 2 вказаного Закону України виконавче провадження здійснюється з дотриманням зокрема, таких засад, як обов`язковості виконання рішень, справедливості, неупередженості та об`єктивності, розумності строків виконавчого провадження.

Згідно зі ст. 5 зазначеного Закону України примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

Відповідно до абзацу 2 ст. 28 Закону України № 1404-VIII від 02.06.2016 документи виконавчого провадження надсилаються стягувачу та боржнику за їхніми адресами, зазначеними у виконавчому документі.

Стаття 18 Закону України № 1404-VIII від 02.06.2016 визначає обов`язки і права виконавців та обов`язковість вимог виконавців, зокрема, виконавець зобов`язаний вживати передбачених Законом України «Про виконавче провадження» заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

За ст. 10 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника є заходом примусового виконання рішень.

У відповідності до ч.1 ст. 48 вказаного Закону України звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Згідно з ч. 1 ст. 62 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах.

Таким чином, примусова реалізація майна як стадія виконавчого провадження є сукупністю правовідносин, урегульованих Законом України «Про виконавче провадження», ЦК України та іншими нормативно-правовими актами, що в процесі примусового виконання виникають і реалізуються між органами й посадовими особами, які здійснюють примусову реалізацію судових рішень, та особами, які беруть участь у виконавчому провадженні чи залучаються до проведення виконавчих дій відповідно до Закону.

Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016.

Позивач обґрунтовує позов тим, що на час продажу спірної квартири з прилюдних торгів, право на користування нею мали її неповнолітні діти: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , як члени сім`ї власника майна, а отже оскільки приватний виконавець не отримав дозволу органів опіки та піклування чи рішення суду на реалізацію такого нерухомого майна, електронні торги з реалізації нерухомого майна відбулися з порушенням п. 3 розділу ІІ Порядку, у зв`язку з чим Акт приватного виконавця про проведені електронні торги від 27.04.2020 є недійсним.

Закон України «Про охорону дитинства» визначає охорону дитинства в Україні як стратегічний загальнонаціональний пріоритет, що має важливе значення для забезпечення національної безпеки України, ефективності внутрішньої політики держави, і з метою забезпечення реалізації прав дитини на життя, охорону здоров`я, освіту, соціальний захист, всебічний розвиток та виховання в сімейному оточенні встановлює основні засади державної політики у цій сфері, що ґрунтуються на забезпеченні найкращих інтересів дитини.

Згідно зі ст. 17 вказаного Закону України кожна дитина, в тому числі й усиновлена, має право на одержання в установленому законом порядку в спадщину майна і грошових коштів батьків чи одного з них у разі їх смерті або визнання їх за рішенням суду померлими незалежно від місця проживання. Дитина, батьки якої позбавлені батьківських прав, не втрачає права на успадкування їх майна.

У разі визнання батьків або одного з них рішенням суду безвісно відсутніми дитина має право на утримання за рахунок їх коштів і майна.

Батьки або особи, які їх замінюють, не мають права без дозволу органів опіки і піклування, наданого відповідно до закону, укладати договори, які підлягають нотаріальному посвідченню та/або державній реєстрації, відмовлятися від належних дитині майнових прав, здійснювати поділ, обмін, відчуження житла, зобов`язуватися від імені дитини порукою, видавати письмові зобов`язання.

Суд у разі позбавлення батьків батьківських прав або відібрання дитини без позбавлення батьківських прав одночасно накладає заборону на відчуження майна та житла дітей, про що повідомляє нотаріуса за місцем знаходження майна та житла.

Інші майнові права дитини та порядок їх захисту встановлюються законами України.

У відповідності до ст. 18 зазначеного Закону України держава забезпечує право дитини на проживання в таких санітарно-гігієнічних та побутових умовах, що не завдають шкоди її фізичному та розумовому розвитку.

Діти - члени сім`ї наймача або власника жилого приміщення мають право користуватися займаним приміщенням нарівні з власником або наймачем.

Органи опіки та піклування зобов`язані здійснювати контроль за додержанням батьками або особами, які їх замінюють, майнових та житлових прав дітей при відчуженні жилих приміщень та купівлі нового житла.

За приписами ст. 12 Закону України «Про основи соціального захисту бездомних громадян і безпритульних дітей» держава охороняє і захищає права та інтереси дітей під час вчинення правочинів щодо нерухомого майна.

Неприпустиме зменшення або обмеження прав та інтересів дітей під час вчинення будь-яких правочинів щодо жилих приміщень.

Органи опіки та піклування здійснюють контроль за дотриманням батьками та особами, які їх замінюють, житлових прав і охоронюваних законом інтересів дітей відповідно до закону.

Для вчинення будь-яких правочинів щодо нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, необхідний попередній дозвіл органів опіки та піклування, що надається відповідно до закону. Посадові особи органів опіки та піклування несуть персональну відповідальність за захист прав та інтересів дітей при наданні дозволу на вчинення правочинів щодо нерухомого майна, яке належить дітям.

Так, згідно з абз. 3 п. 3 розділу ІІ Порядку у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, разом із заявкою державним чи приватним виконавцем подається копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду.

При цьому, боржник та її представник, будучи достеменно обізнаними про здійснення виконавчих дій приватним виконавцем, останнього про можливе порушення прав неповнолітніх дітей на користування квартирою не повідомляли, а за відомостями Реєстру територіальної громади м. Києва було встановлено, що неповнолітній діти у спірній квартирі за адресою проживання не зареєстровані.

У відповідності до ч.ч. 1, 4 ст. 156 ЖК України члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. До членів сім`ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу, зокрема діти.

Положеннями ст. 405 ЦК України встановлено, що члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону.

Слід дійти висновку, що вказаними нормами цивільного та житлового законодавства України встановлено право членів сім`ї власника житла, які проживають разом із ним, користуватися саме тим житлом, в якому члени сім`ї проживають разом із власником житла.

Як установлено судом за матеріалами справи, а також не заперечується представником позивача, на час здійснення виконавчих дій, зокрема і реалізації майна з прилюдних торгів, спірна квартира АДРЕСА_1 перебувала у непридатному для проживання стані через відсутність комплексу внутрішніх оздоблювально-ремонтних робіт, освітлювальних приладів, предметів сантехніки тощо, позивач, а також її неповнолітні діти у квартирі ніколи не проживали та наразі не проживають, у зв`язку з чим і не набули права користування цим житловим приміщенням.

За вказаних обставин, суд не вбачає порушення житлових прав неповнолітніх дітей позивача на користування спірною квартирою, у якій вони фактично не проживали та нею не користувалися, при здійсненні прилюдних торгів з реалізації квартири в межах виконавчого провадження та за відсутності попереднього дозволу органу опіки та піклування, оскільки наявність останнього у даному випадку не вимагається.

За ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Загальний перелік способів захисту цивільних прав та інтересів (закріплених законом матеріально-правових заходів примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника) визначений у статті 16 ЦК України, згідно з пунктом 2 частини другої якої одним із таких способів є визнання правочину недійсним.

За змістом ч.2 ст.16, ч.1 ст.215 ЦК України одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених чч.1-3, 5, 6 ст.203 цього кодексу, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Ураховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою - третьою та шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 цього Кодексу).

Відповідно до ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Згідно з ч. 1 ст. 656 ЦК України предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому.

Частинами 4, 5 цієї статті визначено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Особливості договору купівлі-продажу окремих видів майна можуть встановлюватися законом.

Статтею 657 ЦК України передбачено, що договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі.

У ст. 658 ЦК України встановлено, що право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару. Якщо продавець товару не є його власником, покупець набуває право власності лише у випадку, якщо власник не має права вимагати його повернення.

Убачається, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, тому така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку.

Відповідно до ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним.

Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Згідно зі ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності.

Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.

Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом.

Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

За змістом ч. 1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами електронних торгів, тому підставами для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Порядком.

Згідно із висновком, викладеним у постанові Верховного суду від 24.01.2018 у справі № 910/8052/17, ст. 650 ЦК України закріплює такий спосіб реалізації майна, як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, якими повинні встановлюватись особливості укладення цих договорів. До цього зводиться і норма ч. 4 ст. 656 ЦК України, згідно з якою до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29 вересня 2016 року № 2831/5 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 30 вересня 2016 р. за № 1301/2943) виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Відповідно до пункту 4 розділу ІІ цього Порядку приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу I цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим - восьмим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

ДП «СЕТАМ» (Відповідач 2) розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих приватним виконавцем. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій приватного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, чинним законодавством не передбачений.

Фактично приватний виконавець здійснює передбачені необхідні підготовчі дії для реалізації майна на електронних торгах.

Зазначена вище правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08.07.2020 по справі № 201/18443/17.

Позовна заява не містить доказів порушення з боку відповідача-2 ДП «СЕТАМ» самої процедури реалізації нерухомого майна, належного ОСОБА_3 , тобто не містить доказів здійснення цим відповідачем порушень Порядку в частині здійснення або нездійснення ним заходів, визначених цим нормативним актом як обов`язкові саме для організатора торгів.

Убачається, що позовні вимоги ОСОБА_3 у цій справі фактично зводяться до незгоди з діями приватного виконавця перед передачею майна на реалізацію, які мають самостійну процедуру оскарження, передбачену Законом України «Про виконавче провадження» та ЦПК України.

Проте, дії приватного виконавця в спосіб, передбачений Законом України «Про виконавче провадження», позивачем не оскаржувалися, хоча і сам позивач, і його представник були задовго до передачі квартири на реалізацію на електронних торгах обізнані як із самим фактом відкриття виконавчого провадження, так із усіма виконавчими діями, які в порядку Закону України «Про виконавче провадження» здійснювалися приватним виконавцем.

Відповідно до позиції, викладеної Верховним Судом у постанові від 08 лютого 2018 року у справі № 761/8134/15-ц та у постанові від 10.05.2018 у справі № 755/21826/15-ц, порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення електронних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (статті 18, 24-27, 32, 33, 55, 57 цього Закону), то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом.

Отже, дії державного (приватного) виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Зазначену правову позицію викладено також і у постановах Верховного Суду України: від 24.10.2012 у справі № 6-116цс12, від 06.04.2016 у справі № 6-342гс16.

Згідно із ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Аналізуючи наявні у матеріалах справи докази у їх сукупності, керуючись положеннями вищенаведеного діючого законодавства України, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для визнання недійсним Акту про проведені електронні торги з реалізації нерухомого майна, складеного 27.04.2020 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бандолою О.О., оскільки, у межах заявлених позовних вимог та за наведених обґрунтувань, судом не було встановлено будь-яких порушень при здійсненні процедури відчуження майна з прилюдних торгів, що, у свою чергу, є підставою для відмови у задоволенні позовної вимоги про визнання недійсним свідоцтва про право власності на придбане на торгах нерухоме майно. Крім того, судом враховується, що ОСОБА_1 , на ім`я якого було видане оскаржуване свідоцтво про право власності на придбане на торгах нерухоме майно, у цій справі виступає у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, а отже вирішення судом такої позовної вимоги є неможливим, оскільки можливе рішення суду про задоволення позову у цій частині порушувало б майнові права даної особи.

Судом не було прийнято уваги ряд письмових доказів, що не стосуються предмету дослідження в розрізі даного спору.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 16, 203, 215, 650, 655, 656 ЦК України, Законом України «Про виконавче провадження», Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016, п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», ст.ст. 2, 10, 13, 48, 49, 51, 76, 77-81, 89, 102, 133, 137, 141, 158, 209, 210, 247, 263, 265, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

В позові ОСОБА_3 ( АДРЕСА_5 ) до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Бандола Олександра Олексійовича (04116, вул. Коперніка, 3, офіс 255, м. Київ), Державного підприємства «СЕТАМ» (01001, вул. Стрілецька,4, м. Київ), треті особи без самостійних вимог: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_6 ), Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Інтайм Фінанс» (04050, вул. Січових стрільців, 77, м. Київ), Дніпровська районна державна адміністрація (Служба у справах дітей та сім`ї) (02094, вул. Краківська, 20, м. Київ) про визнання акту про проведення електронних торгів з реалізації нерухомого майна та свідоцтва про право власності на придбане на електронних торгах нерухоме майно недійсними - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Повний текст судового рішення складений 15.10.2021.

Суддя: