Справа №949/34/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 травня 2021 року Дубровицький районний суд Рівненської області у складі:

головуючого судді: Оборонової І.В.,

за участю секретаря: Волкодав А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дубровиця в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 та просить визначити йому додатковий строк терміном в три місяці з моменту набрання законної сили рішення суду для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 . Після його смерті залишилося спадкове майно, а саме: земельна ділянка, належна спадкодавцеві на підставі Державного акта на право власності на земельну ділянку серії РВ №047257, площею 1,60 гектарів у межах згідно з планом, призначена для введення особистого селянського господарства та земельна ділянка, належна спадкодавцеві на підставі Державного акта на право власності на земельну ділянку серії РВ №047337, площею 0,93 гектарів у межах згідно з планом, призначена для введення особистого селянського господарства. Для юридичного оформлення права на спадкове майно позивач із заявою про прийняття спадщини, звернувся до приватного нотаріуса Дубровицького районного нотаріального округу Рівненської області Таборовця М.І. Однак у заведенні спадкової справи йому було відмовлено, у зв`язку із пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини. Під час звернення до нотаріуса позивач дізнався, що при житті батько зробив заповіт, яким все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що належатиме йому на день смерті та на що він за законом матиме право заповів йому - ОСОБА_1 . Про існування вказаного заповіту позивач не знав. Крім нього іншим спадкоємцем є дружина померлого, а саме мати позивача - ОСОБА_2 , яка щодо визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини не заперечує.

До початку судового засідання від позивача до суду надійшла заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує, а позов просить задоволити.

Від відповідача до початку розгляду справи надійшла заява про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнає та не заперечує проти ухвалення судового рішення на користь позивача.

Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

З копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 29 липня 2015 року судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 (а.с.8).

На підставі розпорядження голови Дубровицької райдержадміністрації №397 від 06 жовтня 2003 року, ОСОБА_3 були видані державні акти: серії РВ №047337 від 26 листопада 2003 року на право власності на земельну ділянку, яка розташована на території Нивецької сільської ради Дубровицького району Рівненської області, площею 0,93 гектарів у межах згідно з планом, призначена для введення особистого селянського господарства та серії РВ №047257 від 07 листопада 2003 року на право власності на земельну ділянку, яка розташована на території Нивецької сільської ради Дубровицького району Рівненської області, площею 1,60 гектарів у межах згідно з планом, призначена для введення особистого селянського господарства (а.с.10,11)

Згідно довідки за вих. №184 від 26 травня 2020 року, виданої Нивецькою сільською радою Дубровицького району Рівненської області, померлий ОСОБА_3 з 1963 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживав та був зареєстрований по АДРЕСА_1 . На день смерті разом із ним проживала та була зареєстрована його дружина ОСОБА_2 (а.с.13).

Згідно довідки за вих. №437 від 11 вересня 2019 року, виданої Нивецькою сільською радою Дубровицького району Рівненської області, за померлим ОСОБА_3 на території сільської ради рахується земельна ділянка № НОМЕР_2 в масиві № 12п , площею 0,93 га, згідно державного акту РВ №047337 від 26 листопада 2003 року та земельна ділянка № НОМЕР_2 в масиві № 16р площею 1,60 га, згідно державного акту РВ №047257 від 07 листопада 2003 року (а.с.12).

Згідно заповіту посвідченого 20 лютого 2015 року секретарем Нивецької сільської ради Дубровицького району Рівненської області та зареєстрованого в реєстрі за №09, померлий ОСОБА_3 все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що належатиме йому на день смерті та на що він за законом матиме право заповів сину - ОСОБА_1 (а.с.37).

Як вбачається із копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 від 16 квітня 2021 року, батьком ОСОБА_1 є ОСОБА_4 (а.с.34).

Згідно Витягу зі Спадкового реєстру за №57564077 від 16 вересня 2019 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 не заводилась (а.с.14).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Відповідно до ч.2, 3 ст.1254 ЦК України заповідач має право у будь-який час скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить. Кожний новий заповіт скасовує попередній і не відновлює заповіту, який заповідач склав перед ним.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220,1222,1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 позивач звернувся до приватного нотаріуса, однак йому було повідомлено, що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленум Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

Як на підставу позовних вимог, позивач у позовній заяві вказує, що шестимісячний строк для прийняття спадщини він пропустив з поважних причин, оскільки про існування заповіту йому раніше відомо не було.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Відповідно до роз`яснень, даних у п.24 постанови Пленум Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем за заповітом та встановлено, що заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 він не подав своєчасно у шестимісячний строк, в зв`язку з тим, що про існування заповіту йому раніше відомо не було, оскільки про існування заповіту він дізнався лише коли звернувся із заявою про прийняття спадщини за законом до приватного нотаріуса.

Таким чином перешкодою для своєчасного подання позивачем заяви про прийняття спадщини за заповітом була необізнаність позивача про наявність заповіту, тому суд визнає вказану обставину поважною, при цьому продовження строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом не буде суперечити закону та не порушить будь-чиїх прав та охоронюваних законом інтересів, тому за вищенаведених обставин, слід дійти висновку, що є достатні підстави для задоволення позовних вимог в частині визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом.

Керуючись ст.ст.1223, 1233, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 81, 89, 133, 141, 223, 259, 263-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задоволити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном в три місяці з моменту набрання законної сили рішення суду для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення може бути подана через Дубровицький районний суд Рівненської області в Рівненський апеляційний суд протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст.265 ЦПК України:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає по АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_6 , паспорт серії НОМЕР_7 , виданий 15 лютого 1999 року Дубровицьким РВ УМВС України в Рівненській області.

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка проживає по АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_8 , паспорт серії НОМЕР_9 .

Суддя: підпис.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду

Суддя Дубровицького

районного суду

Рівненської області Оборонова І.В.