ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-зз/753/41/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" квітня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді КАЛІУШКА Ф.А.

при секретарі ПОСТАНОГОВІЙ І.О.

за участю

представника позивача ОСОБА_1 ;

представника відповідача (заявника) ОСОБА_2 ;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання представника ОСОБА_3 - ОСОБА_2 про часткове скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Васько Альбіни Василівни, про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визначення частки майна належної померлому на праві спільної сумісної власності, визнання права власності на частку у спільному сумісному майні та зміну черговості у спадкуванні

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2021 року представник ОСОБА_3 - адвокат Мамась М.О. звернувся до суду з клопотанням про часткове скасування заходів забезпечення позову, вжитих відповідно до ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 18.07.2019 року про заборону приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Васько Альбіні Василівні видавати будь-кому із кола спадкоємців свідоцтво про право на спадщину щодо спадкування майна померлого ОСОБА_5 , посилаючись на неправомірність зазначеної заборони, а також на не співмірність вжитих заходів забезпечення позову з заявленими позовними вимогами.

В судовому засіданні заявник клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Представник позивача - ОСОБА_1 в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання та просив суд відмовити у його задоволенні за відсутності підстав для скасування заходів забезпечення позову.

Вислухавши думку заявника та представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Васько Альбіни Василівни, про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності, визнання права власності на частку у спільному сумісному майні та зміну черговості у спадкуванні.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 18.07.2019 року вжито заходів забезпечення позову, зокрема, заборонено приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Васько Альбіні Василівні видавати будь-кому із кола спадкоємців свідоцтво про право на спадщину у спадковій справі №03/2019 щодо спадкування майна померлого ОСОБА_5 до набрання законної сили судовим рішенням у даній справі.

У відповідності до положень ст. 158 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Пунктом 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснено, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

З аналізу наведених положень вбачається, що правовий інститут скасування заходів забезпечення позову передбачає зняття застосованих судом обмежень, покликаних забезпечити можливість виконання судового рішення, у випадку зміни ситуації в порівнянні з тією, що існувала при застосуванні таких обмежень, коли в результаті такої зміни потреба в застосованих обмеженнях припинила своє існування. В той же час помилковість, незаконність чи безпідставність з точки зору учасника процесу застосування заходів забезпечення позову не є такими обставинами в розумінні передбаченої процесуальним законом процедури скасування забезпечення позову, а лише можуть слугувати підставою для оскарження судового рішення до суду вищої інстанції, для чого чинним законом передбачена процедура апеляційного та касаційного оскарження судового рішення.

Статтею 12 ЦПК України встановлено принцип змагальності сторін в цивільному процесі, який полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, прямо встановлених Законом. При цьому сторона самостійно несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Обов`язок доведення своєї позиції за допомогою належних та допустимих доказів міститься і в ст. 81 ЦПК України.

З доводів заявника вбачається, що своє клопотання про часткове скасування заходів забезпечення позову він обґрунтовує посиланням на їх неправомірність, а також на не співмірність вжитих заходів забезпечення позову з заявленими позовними вимогами, однак ці обставини не можуть вважатися належними підставами для скасування забезпечення на підставі ст. 158 ЦПК України, крім того заявником не було надано належних, достатніх і допустимих доказів на підтвердження цих обставин, натомість вжиті заходи забезпечення позову мають забезпечити можливість виконання рішення суду, відтак характеризуються строковістю дії в часі, межі якої встановлюються або вимогами закону, або ж безпосередньо рішенням суду про застосування таких заходів, однак між сторонами у справі до цього часу наявний спір щодо права на спадщину і потреба в застосуванні цих заходів не відпала, а обставини, що зумовлюють застосування цих заходів, не змінилися.

За таких обставин, підстави для часткового скасування вжитих заходів забезпечення позову відсутні, а заява представника ОСОБА_3 - адвоката Мамась М.О. підлягає залишенню без задоволення.

На підставі вищевикладеного, керуючись положеннями Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», стст. 149-150, 158, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_3 - ОСОБА_2 про часткове скасування заходів забезпечення позову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ: КАЛІУШКО Ф.А.