Справа №293/504/16-ц
Провадження № 2-во/293/3/21
УХВАЛА

22 квітня 2021 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого - судді Лось Л.В.

за участі секретаря судового засідання Ничипорук Н.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Черняхів заяву представника позивача ОСОБА_1 про виправлення описок в рішенні Чернівського районного суду Житомирської області від 04.03.2019 по цивільній справі № 293/504/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: Публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК», приватний нотаріус Чеерняхівського районного нотаріального округу Житомирської області Котенко Лідія Іларіонівна про поділ спільного сумісного майна подружжя в натурі, про стягнення грошової компенсації за частку у спільному майні

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Черняхівського районного суду Житомирської області від 04.03.2019 у справі № 293/504/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: Публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК», приватний нотаріус Черняхівського районного нотаріального округу Житомирської області Котенко Лідія Іларіонівна про поділ спільного сумісного майна подружжя в натурі, про стягнення грошової компенсації за частку у спільному майні позовні вимоги було задоволено частково.

15.04.2021 за вх. ЕП-413 на адресу суду через систему "Електронний суд" від представника позивача ОСОБА_1 надійшла заява про виправлення описки в рішенні від 04.03.2021 по цивільній справі № 293/504/16-ц, а саме: в описовій, мотивувальній та резолютивній частині при ідентифікації земельної ділянки, площею саме 0,1500 га, що розташована по АДРЕСА_1 , зазначивши її кадастровий номер :02:004:0016.

Вимоги заяви мотивовані тим, що при ухваленні рішення по вказаній справі була допущена описка щодо не зазначення кадастрового номеру :02:004:0016 земельної ділянки, та оскільки ця описка ускладнює виконання рішення, й при цьому не вплине в цілому на прийняте рішення.

В судове засідання учасники справи не з`явились, про день час та місце розгляду справи повідомлялись своєчасно та належним чином (а.с 185-188).

В прохальній частині заяви про виправлення описок в рішенні від 15.04.2021 представник позивача ОСОБА_1 просила розгляд заяви проводити у відсутність сторін (а.с. 189).

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України неявка учасників справи не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Розглянувши вищевказану заяву, суд дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню, враховуючи наступне.

Відповідно до частини 1 статті 269 Цивільного процесуального кодексу України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом даної норми, помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Під описками розуміють, як правило, випадкове перекручення слів, зокрема прізвищ, імен, по батькові, назв юридичних осіб тощо.

Однак не належать до описок граматичні помилки, які не спотворюють тексту рішення суду та не призводять до його неправильного сприйняття (неправильне проставляння розділових знаків, неправильне написання відмінкових закінчень, вживання русизмів тощо). Арифметичними є помилки, які мали місце при обчисленнях, арифметичних діях, що здійснювалися судом.

При цьому, диспозиція наведеної статті не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Отже, законом передбачені випадки, коли недоліки рішення суду можуть бути усунені тим самим судом, що його ухвалив.

Верховний Суд в постанові від 21.07.2020 року у справі № 521/1074/17 виклав позицію про те, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Також Верховний судв ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16 наголосив,що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо) або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22 лютого 2017 року), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення.

Судом встановлено, що позивач при зверненні до суду з позовною заявою просила суд: визнати житловий будинок та приміщення телятника спільною сумісною власністю подружжя, та визначити ідеальні частки подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_2 в спільному сумісному майні житловому будинку АДРЕСА_1 , господарські будівлі, а також земельну ділянку площею 0,015 га, за цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що в цілому складають садибу ОСОБА_3 1/3 частина та ОСОБА_2 2/3 частини; приміщення телятника, яке реконструйовано під цех для обробки граніту, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , станків по обробці граніту: фрезерувального станка ЧПУ, полірувального станка, окантовочного станка, токарного станка, що знаходиться в приміщенні цеху для обробки граніту, за адресою: АДРЕСА_2 , по Ѕ частині. Також просила поділити в натурі дане майно згідно висновку судової будівельно-земельно-технічної експертизи та виділити їй житловий будинок АДРЕСА_1 , визнавши за нею право на 2/3 його частини, а відповідачу 1/3 частину, з припиненням його права і зі сплатою йому грошової компенсації за 1/3 частину будинку, та з виділом ОСОБА_3 станків по обробці граніту: фрезерувального станка ЧПУ, полірувального станка, окантовочного станка, токарного станка з припиненням її права на Ѕ їх частину і сплатою їй грошової компенсації за Ѕ частину вартості станків, з виділом ОСОБА_3 приміщення телятника, яке реконструйовано під цех для обробки граніту, що знаходиться за аресою: АДРЕСА_2 , з припиненням її права на Ѕ його частку і зі сплатою їй грошової компенсації вартості Ѕ частини приміщення телятника.

При цьому, зі змісту заяви представника позивача ОСОБА_1 , убачається, що остання просить виправити описку в описовій, мотивувальній та резолютивній частині рішення суду від 04.03.2019, шляхом зазначення кадастрового номера земельної ділянки:02:004:0016 .

Проте зі змісту позовної заяви не убачається, що остання містила вимоги із зазначенням кадастрових номерів земельних ділянок такі такі обставини були предметом дослідження при винесенні рішенння судом.

Отже, при розгляді даної справи судом дотримано диспозитивності цивільного судочинства, зокрема, розглянуто справу в межах заявлених позовних вимог і описова, мотивувальна та резолютивна частина рішення чітко відповідає змісту заявлених позивачем ОСОБА_2 позовних вимог в повному обсязі.

Тобто, підстави для зазначення кадастрового номеру земельної ділянки, які зазначені ОСОБА_1 в заяві про виправлення описки, шляхом виправлення допущеної описки у судовому рішення відсутні.

Враховуючи наведене, заява про виправлення описки не підлягає задоволенню, оскільки зі змісту прийнятого рішення не вбачається, що судом допущено описку в тексті судового рішення у розумінні статті 269 ЦПК України, а подана заява про виправлення описки у судовому рішенні фактично змінює зміст (суть) даного рішення суду, тому правові підстави для задоволення заяви про виправлення описки відсутні.

Керуючись ст.ст. 258-260, 269, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 про виправлення описок в рішенні Чернівського районного суду Житомирської області від 04.03.2019 по цивільній справі № 293/504/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: Публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК», приватний нотаріус Чеерняхівського районного нотаріального округу Житомирської області Котенко Лідія Іларіонівна про поділ спільного сумісного майна подружжя в натурі, про стягнення грошової компенсації за частку у спільному майні відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Черняхівський районний суд Житомирської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала підписана: 22.04.2021.

Суддя Л.В. Лось