Провадження № 2/761/5647/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

27 вересня 2021 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Рибака М.А.,

за участю секретаря Горбань К.О..,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: перша Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2020 року позивач звернувся до Артемівського міськрайонного суду Донецької області із даним позовом.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ОСОБА_1 є сином ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Єнакієве Донецької області. Після смерті батька відкрилась спадщина у вигляду недоотриманої пенсії. Позивач є спадкоємцем за законом. Позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки йому не було видано свідоцтва про смерть батька, так як останній помер на тимчасово окупованій території. Крім того питання про встановлення факту смерті та отримання свідоцтва про смерть ускладнювалось тим, що позивач мав доступ до державної таємниці, та відповідно йому було обмежено дозвіл у перетинанні лінії розмежування з тимчасово окупованою територією. Також необхідно врахувати, що в Україні були введені карантинні обмеження із запобігання поширенню і протидії коронавірусної інфекції Covid-19. Рішенням Херсонського міського суду від 13.10.2020 року по справі № 766/16061/20 було встановлено факт смерті ОСОБА_4 .

Враховуючи вищевикладене, позивач просив суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини

Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 13.11.2020 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: перша Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, передано до Шевченківського районного суду м.Києва за підсудністю.

Ухвалою Шевченківський районного суду міста Києва від 20.01.2021 року було відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 25.05.2021 року було закрито підготовче провадження у справі та розпочато судовий розгляд по суті.

В судове засіданні 27.09.2021 року позивач не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує та просить його задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідачі у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, зокрема оголошення на офіційному сайті суду.

Третя особа у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, направила до суду заяву про розгляд справи у відсутність представника третьої особи.

За таких обставин, з урахуванням положень ст.ст. 223, 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін, на підставі наявних в справі доказів, ухваливши заочне рішення, отримавши на це згоду позивача.

Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, відповідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 виданого 16.09.1965 року міським відділом РАГС м.Єнакієве Донецької області батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є ОСОБА_4 та ОСОБА_2 ., актовий запис № 870.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, про що Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) зроблено відповідний актовий запис № 1443 та видано свідоцтво про смерть серія НОМЕР_2 (а.с.5).

Дана обставина (факт) встановлена рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 13.10.2020 року у справі № 766/16061/20.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Згідно з ст. 1261 ЦК України ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги за законом після смерті батька.

Судом встановлено, що 10.11.2020 року позивач звернувся до державного нотаріуса Першої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_4 .

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1268, ч. 2 ст. 1269 та ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно вимог ч. ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи, 10 листопада 2020 року державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори винесено постанову про відмову ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском спадкоємцем встановленого ст. 1270 ЦК України строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Позивач вказує, що причини пропуску 6 місячного строку для подачі ним заяви про прийняття спадщини є поважними з огляду на обставини, які передували отриманню інформації про смерть батька та вчинення дій для реєстрації факту смерті у встановленому чинним законодавством України порядку, з огляду на місце смерті ОСОБА_4 .

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дії. Таку позицію висловив Верховний Суд України при розгляді справи № 6-1486цс15 у постанові від 04.11.2015 року та при розгляді 26.09.2012 року справи № 6-85цс12.

Як встановлено судом, ОСОБА_4 проживав на тимчасово окупованій території України, визначеній Постановою Верховної Ради України від 17 березня 2015 року №254-VIII «Про визначення окремих районів, селищ та сіл Донецької та Луганської областей тимчасово окупованими територіями», на якій органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, а позивач проживає у м. Києві. Одразу після встановлення факту смерті та його реєстрації у встановленому законом порядку, позивач звернувся з заявою про прийняття спадщини.

В ході судового розгляду справи судом встановлено, що позивачем дійсно було пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, у зв`язку з тривалою процедурою оформлення факту смерті його батька на тимчасово окупованій території України.

За приписами ч.ч 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами, відповідно до ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, згідно до ст. 79 ЦПК України.

В свою чергу положеннями ст. 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Враховуючи обставини справи, що склалися, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу задоволення позовних вимог, знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню, оскільки строк для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 пропущено з поважних причин, а тому позивачу необхідно визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1220, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України; ст.ст. 12, 13, 76-81, 223, 229, 258, 259, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті його батька ОСОБА_4 , тривалістю 2 (два) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивачем рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд міста Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити сторін:

ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

ОСОБА_2 : АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ;

ОСОБА_3 : АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5

Перша Київська державна нотаріальна контора: м.Київ, прт. Перемоги, 11, .

СУДДЯ М.А. РИБАК