У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 травня 2021 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кошель Б. І. ,

при секретарі Нізова А. Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішення Білоцерківського міськрайонного суду від 19 березня 2021 року задоволено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Відповідач по справі ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що оскаржуване заочне рішення суду було прийнято за його відсутності, його неявка в судове засідання викликана поважними причинами так, як про розгляд справи не був обізнаний, повістки від суду не отримував та дізнався про рішення суду від сторонньої особи. Просив скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, вважає, що подана заява задоволенню не підлягає з наступних підстав.

У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення.

Згідно ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Вирішуючи питання про перегляд заочного рішення, суд виходить з наступного.

Так, відповідно до ст. 224 ЦПК України в редакції, чинній на день винесення рішення, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно частини 4. ст. 169 ЦПК України в редакції, чинній на день винесення рішення у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Відповідно до ст. 74 цього Кодексу, судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судові повістки про виклик у суд надсилаються особам, які беруть участь у справі, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а судові повістки-повідомлення - особам, які беруть участь у справі з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов`язковою. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за три дні до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Положення цієї частини не поширюються на випадки, передбачені абзацом другим частини третьої статті 191 цього Кодексу. Судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. Стороні чи її представникові за їх згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам цивільного процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається: юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців; фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Крім цього, процесуальне законодавство передбачає порядок вручення судових повісток. Так, судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею, а за їх відсутності - відповідній житлово-експлуатаційній організації або виконавчому органу місцевого самоврядування. У разі відсутності адресата особа, що доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення. Вручення судової повістки представникові особи, яка бере участь у справі, вважається врученням повістки і цій особі ст. 76 ЦПК України в редакції, чинній на день винесення рішення.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_1 в судові засідання, призначені на 18.01.2021 р., 18.02.2021 р. та 19.03.2021 р. не з`явився, про час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, про що свідчать рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення з відміткою про вручення ОСОБА_1 копії позовної заяви з додатками та ухвали про відкриття провадження у справі, а також довідки про доставку смс-повідомлення. До того ж копія позовної заяви з додатками та ухвала про відкриття провадження у справі та повідомлення про виклик до суду направлялись на адресу місця реєстрації відповідача ( АДРЕСА_1 ). Таку ж адресу ОСОБА_1 зазначає у заяві про перегляд заочного рішення.

Заявник ОСОБА_1 не вказав будь-яких обставин, які перешкоджали йому повідомити суд про поважність причин неявки в судове засідання, а також причин неподання відзиву (заперечення).

Відповідач по справі мав реальну можливість реалізувати свої процесуальні права і доводити безпідставність позовних вимог на будь-якій стадії судового розгляду справи, а також надати суду відзив (заперечення) на позов.

Небажання відповідача, який був обізнаний про розгляд справи, надавати докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову, надало суду змогу при заочному розгляді справи обмежитись доказами, наданими позивачем по справі, що повністю відповідає положенням ч.1 ст. 280 ЦПК України.

А тому, суд керуючись ст. 287 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення - залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ч. 4 ст. 287 ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

СуддяБ. І. Кошель