06.05.2021 Справа № 363/4071/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2021 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Рудюка О.Д.,

за участю секретаря Полуян В.В.,

представник позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгороді в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зменшення розміру аліментів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом про зменшення розміру аліментів. Обґрунтовуючи заяву тим, що 01.06.2013 року між позивачем та відповідачем укладено шлюб, перебуваючи в шлюбі ІНФОРМАЦІЯ_1 у сторін народився син. 22.10.2018 року шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 розірвано. На підставі судового наказу від 07.02.2020 року винесеного Вишгородським районним судом Київської області, з нього стягнуто аліменти на користь ОСОБА_4 на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_5 в розмірі 1/4 частини від всіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 28.01.2020 року і до досягнення дитиною повноліття. Однак, оскільки у позивача на утриманні перебуває малолітня дитина - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , дружина ОСОБА_7 , двоє дітей дружини від першого шлюбу, ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , а також мати його дружини - ОСОБА_10 , що свідчить про зміну його сімейного та матеріального стану. На підставі викладеного, ОСОБА_3 просить зменшити розмір аліментів на утримання дитини ОСОБА_5 з 1/4 частини на 1/6 частину усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання рішення суду законної сили до досягнення дитиною повноліття.

Ухвалою суду від 23.11.2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В судовому засіданні представник позивача, позовні вимоги підтримала з підстав викладених у позовній заяві та просила задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні, заперечувала, проти задоволення позовних вимог з підстав викладених у відзиві на позовну заяву, а саме друга дитина позивача, ОСОБА_6 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , тобто у той час коли шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не було розірвано. Другий шлюб позивач уклав лише 15.02.2020 року. Посилання позивача, що на його утриманні перебуває дружина та мати дружини, не підтверджено доказами. Крім того, не зрозуміло чому позивач не подав до суду довідку про дохід за останні шість місяців перед подачею позову до суду, а додав до позову довідку за шість місяців 2019 року. Разом з тим, дружина позивача отримує аліменти на утримання своїх дітей від першого шлюбу. На підставі викладеного представник відповідача просила відмовити в задоволенні позову.

Заслухавши пояснення представника позивача та представника відповідача, дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного.

Відповідно до судового наказу виданого Вишгородським районним судом Київської області районного суду від 07.02.2020 року стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 аліменти на утримання неповнолітнього сина - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в розмірі 1/4 частини від всіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 28.01.2020 року і до досягнення дитиною повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як встановлено в судовому засіданні та не заперечувалось сторонами, батьками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , являються: батько - ОСОБА_3 , мати - ОСОБА_4 .

Частиною 1 статті 141 Сімейного кодексу України визначено, що мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини.

Відповідно до ст.180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно до ч.3 ст.181 СК України визначено, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її батька або у твердій грошовій сумі.

Статтею 192 СК України встановлено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного суду України №3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. У новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили.

Верховний Суд України в постанові від 05.02.2014 року в справі №6-143цс13 дійшов висновку, що з огляду на відсутність імперативної заборони змінювати розмір аліментів шляхом зміни способу їх присудження, за положеннями ст.192 СК України зміна розміру аліментів може мати під собою й зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів у певній твердій грошовій сумі та навпаки). При розгляді позовів, заявлених з зазначених підстав, застосуванню підлягає не тільки ст.192 СК України, але й низка інших норм, присвячених обов`язку батьків утримувати своїх дітей (ст.182 «Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів», ст.183 «Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини», ст.184 «Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі»).

З аналізу даних правових норм вбачається, що при вирішенні питання про зменшення розміру аліментів, слід з`ясовувати чи змінилося матеріальне становище, сімейний стан та стан здоров`я сторін, і що ця зміна впливає на змогу сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі. Особа, яка сплачує аліменти - платник аліментів, вправі звернутися до суду з позовом про зменшення розміру аліментів на дитину у тих випадках, коли погіршилося його матеріальне становище, сімейний стан чи стан його здоров`я або ж покращилося матеріальне становище, сімейний стан чи стан здоров`я одержувача аліментів. При цьому, суд, з урахування встановлених обставин і сукупності належних та допустимих доказів, при наявності підстав щодо неможливості сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі, може вирішити питання щодо зменшення розміру аліментів. За правилами ст.191 СК України, лише для стягнення аліментів встановлено час, з якого вони присуджуються, а зменшення розміру аліментів відбувається за загальними правилами, а саме з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Відповідно до ст.182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних утриманців та інші обставини, що мають істотне значення. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбачених статтею 184 цього Кодексу (ч.2 ст.182 СК України).

Згідно до статей 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Так, на підтвердження своїх вимог щодо зменшення розміру аліментів, позивач в позовній заяві посилається на те, що на його утриманні перебуває троє дітей, дружина та мати дружини, що свідчить про зміну сімейного та майнового стану.

Згідно довідки про заробітну плату виданої 22.01.2020 року АТ «Альфа-Банк», заробітна плата ОСОБА_3 за період роботи з липня 2019 року по грудень 2019 року включно складає 270 885,28 грн., середньомісячна заробітна плата позивача складає 45 147,54 грн.

Крім того, твердження ОСОБА_3 , що на його утриманні перебувають діти дружини ОСОБА_7 , від першого шлюбу ОСОБА_9 та ОСОБА_8 спростовується поданим представником відповідача судовим наказом від 12.03.2018 року виданим Святошинським районним судом міста Києва №759/3387/18. Разом з тим, пенсійне посвідчення ОСОБА_10 не може бути належним та допустимим доказом, що остання перебуває на утриманні у ОСОБА_3 . Отже, позивачем не надано належних та допустимих доказів перебування у нього на утриманні інших осіб, а також зміни майнового стану, оскільки до суду з позовною заявою про зменшення розміру аліментів ОСОБА_3 звернувся у жовтні 2020 року, а довідка про його дохід подана за період липня 2019 року по грудень 2019 року.

Разом з тим, ОСОБА_3 укладаючи шлюб та створюючи сім`ю, повинен був усвідомлювати, що на нього покладається обов`язок дбати про таку сім`ю, матеріально її забезпечувати.

Враховуючи обставини, що наводить позивач в обґрунтування та на підтвердження заявлених вимог, в розумінні статті 192 СК України та позиції Верховного Суду України, не є істотними та достатніми для зменшення визначеного за рішенням суду розміру аліментів, а тому розмір стягуваних аліментів за судовим наказом відповідає розміру, передбаченому нормами діючого Сімейного кодексу України.

Отже, позивачем не надано належних та допустимих доказів у розуміння статей 77, 78 ЦПК України, на підтвердження зміни його матеріального стану.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що підстави для зменшення розміру стягнутих аліментів на утримання сина відсутні, таким чином, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 4, 180-182 СК України, статтями 4, 12, 13, 77, 81, 141, 263-265 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

В позові ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зменшення розміру аліментів відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ).

Відповідач: ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ).

Суддя О.Д. Рудюк