УХВАЛА

Іменем України

13 травня 2021 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області

у складі:

судді Ганкіної І.А.

секретаря судового засідання Жигаровій Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суді від 20 червня 2019 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Вінницького районного суду Вінницької області від 20 червня 2019 року, ухваленим у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, вирішено:

«Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 07.09.2013 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Калінінського районного управління юстиції у місті Донецьку, актовий запис №466- розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачці по справі ОСОБА_2 - повернути прізвище « ОСОБА_5 ».

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , судові витрати в розмірі 768 ( сімсот шістдесят вісім) грн. 40 коп.. ».

Рішення суду набрало законної сили 23 липня 2019 року.

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про виправлення описки, а саме просить вказати в тексті рішення суду те, що шлюбні відносини між нею та відповідачем по справі припинені восени 2018 року, після чого вони стали проживати окремо.

Особи, які брали участь у справі в судове засідання не з`явилися.

Згідно ч.2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Відповідно до ст. 247 ч.2 ЦПК України, суд вважає, що заяву про виправлення описки можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, оглянувши матеріали зазначеної вище цивільної справи та заяви про виправлення описки приходить до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до пунктів 1, 2, 4, 5, 6, 7 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є: верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; обов`язковість судового рішення.

Суд при розгляді справи керується принципом верховенства права (частина перша статті 10 ЦПК України).

Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (стаття 11 ЦПК України).

Відповідно до частин першої, другої, третьої, п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Звертаючись до суду з даним позовом позивач ОСОБА_2 в тексті позову вказала, що вони з відповідачем «..З восени 2017 року припинили подружні стосунки через відмінність характерів і відсутність взаєморозуміння, що призвело до припинення шлюбних відносин. Проживаємо окремо…» (а.с.2).

В рішенні суду від 20.06.2019 року в описовій частині в 2 абзаці вказано «..Зазначає, що ще з восени 2017 року вони з відповідачем припинили подружні стосунки через відмінність характерів і відсутність взаєморозуміння, в зв`язку з чим стали проживати окремо…» (а.с.56-57).

Згідно зі ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок смерті одного з подружжя або оголошення його померлим чи внаслідок розірвання шлюбу. Це вичерпний перелік підстав припинення останнього.

Припинення шлюбу юридичний факт, з настанням якого припиняються правовідносини, що виникають між подружжям з юридичного факту державної реєстрації шлюбу. Воно обов`язково має бути оформлене за правилами, встановленими сімейним законодавством, тобто за допомогою провадження реєстрації в органах РАЦСу.

Фактичне припинення шлюбу з метою подальшого не відновлення шлюбних відносин не є з погляду закону розлученням. Тому при фактичному припиненні шлюбних відносин шлюб продовжує породжувати сімейні правовідносини, окрім випадків ухвалення судом рішення про встановлення для подружжя режиму окремого проживання (статті 119120 СК України).

Тобто, при розгляді даної справи судом дотримано диспозитивності цивільного судочинства, зокрема, розглянуто справу в межах заявлених позовних вимог і резолютивна частина рішення відповідає заявленим позовним вимогам.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Резолютивна частина рішення Вінницького районного суду Вінницької області від 20.06.2019 року не містить ні описки, ні арифметичної помилки, а тому в задоволенні заяви слід відмовити.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 13, 219, 247,269 ЦПК України ,

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду від 20 червня 2019 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.А. Ганкіна