Справа №519/534/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К РА Ї Н И

06.04.2021 року

Южний міський суд Одеської області у складі:

головуючого судді - Барановської З.І., секретаря - Гнатюк Л.М.

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до АТ «ДТЕК Одеські електромережі» про визнання акту та протоколу недійсними, за участю третьої особи - Головного управління Держпродслужби в Одеській області

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з уточненим позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що 31.07.2015 ОСОБА_1 , стала власником квартири АДРЕСА_2 , що підтверджується договором дарування від 31.07.2015. Відповідно до вказаного договору колишнім власником є ОСОБА_2 на підставі договору купівлі продажу вказаної квартири від 13.01.2012. Право власності зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно у встановленому законодавством України порядку нотаріусом Буньковською С.С. Договір дарування відповідно до закону містить підписи сторін та завірений нотаріусом. Позивач є абонентом Лиманського РЕМ, при цьому договір про енергопостачання між сторонами не укладався. Дарувальник ОСОБА_2 не зареєстрована в квартирі, але на неї до теперішнього часу оформлений договір про надання послуг з розподілу електричної енергії за №П12076/5803, особовий рахунок о/р НОМЕР_3, за яким позивач проводив розрахунки за спожиту електроенергію. 18.03.2019 у другій половині дня в двері квартири позивача подзвонили, двері відкрив чоловік позивача ОСОБА_3 . Ні позивача, ні власника особового рахунку в квартирі не було. Прийшли двоє чоловіків, які представились працівниками Лиманського РЕМ АТ «ОДЕСАОБЛЕНЕРГО»: електромонтер ОСОБА_4 та водій ОСОБА_5 . При цьому документів, що підтверджують їх особу та документів на виконання робіт пред`явлено не було. Вони сповістили, що зараз проводиться планова заміна електролічильників й вони прийшли з цією метою. Документи особи, що відкрила двері та документи по розрахунку за електроенергію, Договір про енергопостачання на вони не перевіряли. Працівники Лиманського РЕМ зняли раніше встановлені їх підрозділом пломби, які були не пошкоджені, що унеможливлює несанкційований доступ до електролічильника та клем підключення. Цю інформацію з записом номерів пломб було відображено в акті №8008466. Після цього вони сповістили, що ніби то існує самовільне підключення проводу. Технічно обізнаних в електриці осіб в квартирі не було, фото фіксація до відкриття опломбованої кришки або інша фіксація виявлених ніби то існуючих порушень правил користування електроенергією не робилось. Виклик контролера для складання Акту про порушення правил користування електроенергією також не було виконано працівниками. Вони: електромонтер та водій самостійно склали Акт про порушення та запропонували підписати Акт сторонній особі, що відмовилась це робити зазначивши, що він не являється стороною в договорі, є технічно не освіченою особою, пломби які знімали він бачив, що далі вони робили в клемній коробці йому не відомо. Представниками було встановлено новий лічильник, який опломбовано, про що вказано акті за №7270467. Пізніше Акт про порушення Правил користування електроенергією позивачу було надіслано поштою. З метою врегулювання конфлікту ОСОБА_1 , як власник квартири 18.04.2019 звернулась до Лиманського РЕМ за адресою: вул. Касьяненка 14, с. Ліски, Одеська область, надала пояснення, але вказані обставини не були враховані: проведення робіт по зняттю пломб, заміна електролічильника без присутності власника або довіреної особи, що оформлено належним чином, складання Акту одноособово електромонтером, та фіксація порушень водієм без присутності контролера для перевіряння факту не санкціонованого підключення до попереднього опломбування, тобто не належними особами, встановлення факту використання не санкціонованого на їх думку підключення, не надання доказів, що саме нинішній власник винен у підключені, навіть не заповнення всіх граф Акту в присутності вказаних осіб і т.д. Під час складання та підписання Акту були присутні лише дві особи. Третій представник відповідача при складанні Акту та зазначенні про те, що від підпису відказалася, взагалі не був присутній. Дані обставини є грубим порушенням прав споживача з боку Відповідача та норм права й внутрішніх інструкцій їх організації. На підставі недостовірного Акту 18.04.2019 складено Протокол засідання комісії Лиманського РЕМ та виконано донарахування за нібито використаної споживачем електроенергії з розрахунку за три роки. Відповідно до діючого законодавства України, представники Лиманського РЕМ двічі на рік повинні проводити перевірку електролічильників з приводу їх не пошкодження та цілісності пломб, тобто розрахунковий період складає максимум 6 місяців. Кожного місяця представник Відповідача знімає покази лічильника для врахування використаної електроенергії та будь яких зауважень з їх боку не було. Позивач своєчасно та в повному обсязі сплачував за спожиту електроенергію. Засоби вимірювальної техніки (далі ЗВТ) дозволяється застосовувати лише за умови, якщо вони справні та пройшли повірку. Про це зазначено в ст.8 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність». У цьому ж Законі (п.1 ст.17) вказано, що засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці через міжповірочні інтервали, які встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері метрології та метрологічної діяльності. Суб`єкти господарювання зобов`язані своєчасно, з дотриманням встановлених міжповірочних інтервалів, подавати законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, на періодичну повірку. ЗВТ (в т.ч. лічильники води, газу, електроенергії, теплолічильники та теплообчислювачі), що не пройшли повірку, до експлуатації не допускаються. Періодична повірка засобів обліку здійснюється: - лічильники електроенергії - раз на 4,6,8 років (в залежності від класу точності). (Наказ Мінекономрозвитку України від 13.10.2016 №1747). Згідно Акту повірка лічильника була ще у 2010 році, що свідчить про грубі порушення з боку відповідача з проведення повірки лічильника. Таким чином АТ «ОДЕСАОБЛЕНЕРГО» грубо порушила законодавство України, а саме: ст. 714 ЦК України, ст. 24-27 ЗУ "Про електроенергетику" (далі Закон), Постанова 312 від 14.03.2018 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії, Правила користування електричною енергією для населення", затверджених постановою КМУ від 26.07.99 року за №1357 (далі ПКЕЕН), Порядок визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою КМ України від 08.02.2006 за №122, методику визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої установою НКРЕ України від 04.05.2006 за №562 та інші акти цивільного законодавства. Позивач вважає, що комісія Відповідача свідомо ігноруючи Правила (абз.8 п.53 ПКЕЕН), керуючись надуманими підставами 18.04.2019 прийняла рішення про завдані збитки на суму 22690,67 грн. на основі недійсного акту та розрахунку про порушення ніби то позивачем, визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок вказаного порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562, використавши для нарахування збитків іншу формулу, оскільки сума до сплати, за умови наявності шунтуючої перемички яка ніби то була під опломбованою кришкою лічильника, повинна зменшуватись на величину вартості електричної енергії відповідно до встановлених споживачу за період порушення рахунків та точкою обліку, на якій було виявлено порушення. При цьому споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, шо передували дню виявлення порушення (абз.3 п.п. а п.3.3). В даному випадку з моменту фіксації щомісячних зняття показань на початок місяця. Крім того, при складанні Акту про порушення та проведенні розрахунку вартості не облікованої електроенергії не вірно, на думку позивача, було визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 №562. Позивач просить суд скасувати рішення Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» (колишне АТ «ОДЕСАОБЛЕНЕРГО»), оформлене Протоколом засідання комісії №8 від 18.04.2019 розгляду Акту про порушення Правил користування електричною енергією №8008466 від 18.03.2019.

18.11.2020 від представника відповідача надійшов відзив на позов, згідно якого 11.09.2020 внесено зміни в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме - змінено назву Акціонерного товариства «Одесаобленерго» на Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські електромережі» (65031, м. Одеса, вул. Миколи Боровського, 28 Б, ). Користуючись своїм правом, визначеним ст.178 ЦПК України, АТ «ДТЕК Одеські електромережі» надає до суду відзив на позовну заяву, зазначає, що провадження у даній справі підлягає закриттю, оскільки нормами діючого законодавства не передбачена можливість визнання недійсним акту про порушення та протоколу комісії по розгляду акту про порушення, що підтверджується наступним. ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до АТ «ДТЕК Одеські електромережі» за захистом, на її думку, порушених цивільних прав, в якому просить визнати недійсним акт про порушення №8008466 та протоколу засідання комісії №8 від 18.04.2019 з розгляду акту про порушення й розрахунок донарахування сплати за використану електроенергію. У статті 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами. Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність у них спору про право цивільне, а по-друге - суб`єктний склад такого спору (однією зі сторін у спорі є, як правило, фізична особа). Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України. Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини. Складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕН є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акту, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав. Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акту. Складений протокол також є лише фіксацією заподіяних внаслідок необлікованого використання електроенергії збитків, у разі виникнення спору він надається як доказ, який повинний оцінюватись судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, а його оскарження не передбачено чинним законодавством або договором як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи. Вказану правову позицію висловив Верховний Суд України у постанові від 12 вересня 2011 року №6-25ц11. Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту. При цьому Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 06.02.2019 справа №522/12901/17-ц зазначила, що поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду. Таку правову позицію висловлено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі №800/559/17, від 03 квітня 2018 року у справі № 9901/152/18 та від 30 травня 2018 року у справі №9901/497/18. З огляду на викладене Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 06.02.2019 справа №522/12901/17-ц дійшла висновку, що обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування протоколу щодо розгляду акту про порушення ПКЕЕ та визнання дій комісії щодо розгляду зазначеного акту неправомірними, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права. АТ «ДТЕК Одеські електромережі» вважає, що правові підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про визнання Акту та Протоколу недійсним відсутні, оскільки визнання недійсним акту про порушення, а також рішення комісії з розгляду акту, оформленого у вигляді протоколу, не є самостійним способом захисту порушеного права, обставини незаконності акту та рішення комісії встановлюються під час звернення до суду з позовом постачальника електричної енергії. Аналогічний висновок викладений в постанові Верховного суду України від 08 серпня 2018 року по справі № 285/1893/17. Таким чином, з урахуванням вищезазначеного, АТ «ДТЕК Одеські електромережі» вважає, що заявлені вимоги ОСОБА_1 не підлягають судовому розгляду, акт про порушення №8008466 від 18.03.2019 та протоколу №8 від 18.04.2019 підлягає оцінці судом, як доказ у цивільній справі про відшкодування заподіяних збитків, у разі звернення АТ «ДТЕК Одеські електромережі» із таким позовом. Заперечення АТ «ДТЕК Одеські електромережі» проти задоволення позову ОСОБА_1 ґрунтуються на наступних доказах, обставинах та їх правовій оцінки. Взаємовідносини між постачальниками, споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії регулюються: Законом України «Про ринок електричної енергії», «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», затвердженими Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312 (далі - ПРРЕЕ), які вступили в дію з 11.06.2018, Кодексом системи розподілу, затвердженим Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №310, Кодексом комерційного обліку (далі-ККО), затвердженим Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №311. 18.03.2019 уповноваженими представниками АТ «Одесаобленерго» (в подальшому змінено назву на АТ «ДТЕК Одеські електромережі») проводилась планова заміна приладу обліку споживача ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 , про що було складено Акт №7270467 встановлення/заміни/технічної перевірки/контрольного огляду/пломбування збереження пломб вузла обліку (засобу обліку), встановленого на об`єкті Споживача від 18.03.2019. Заміна приладу обліку проводилась в присутності особи, яка назвалась ОСОБА_2 та надала доступ представникам АТ «ДТЕК Одеські електромережі» до приладу обліку, який знаходився в квартирі, та підписала Акт № 7270467. При проведенні обстеження схеми обліку під час заміни приладу обліку було виявлено факт порушення споживачем п.5.5.5 ПРРЕЕ, а саме (мовою оригіналу): «самовольное подключение эл.прибора, эл.бойлерм.18кВт мимо прибора учета, с доучетного автомата. Электроэнергия потреблялась, прибором учета не учитывалась». Самовільне підключення було виконано приховано, що неможливо виявити при контрольному огляді. У зв`язку з виявленим порушенням, представниками енергопостачальної компанії у присутності споживача було складено акт про порушення №8008466, який споживач відмовився підписувати, про що було складено акт відмови від підпису №8008466 від 18.03.2019. 19.03.2020 копію акту про порушення було направлено рекомендованим листом за адресою виявленого порушення. 18.04.2019 за наслідками розгляду акту про порушення №8008466 комісія АТ «ДТЕК Одеські електромережі», в присутності позивача ОСОБА_1 (яка, як стало відмово відповідачу після складання акту, є власником квартири за адресою: АДРЕСА_2 , починаючи з 31.07.2015), підтвердила наявність порушень та прийняла рішення оформлене у вигляді протоколу №8 від 18.04.2019 про донарахування вартості недоврахованої електроенергії у сумі 22690,67 грн. З протоколом та розрахунком, наведеним у протоколі позивач ознайомилась, про що свідчить її підпис та зауваження, внесені до нього. Копію протоколу з розрахунком було отримано позивачем. Розрахунок спожитої недорахованої електричної енергії було проведено за період з 18.03.2016 по 18.03.2019 (за три роки), відповідно до п.3.1.6, 3.3.а, 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04 травня 2006 року №562 (надалі - Методика). АТ «ДТЕК Одеські електромережі» акцентує увагу суду на те, що порушення ПКЕЕН згідно Акту є прихованим, та таким, що неможливо виявити під час проведення контрольного огляду. Відповідно до абз. Другого пп. а) п. 3.3. Методики, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Остання технічна перевірка за вказаною адресою проводилась 25.01.2012 під час заміни та встановлення нового лічильника електричної енергії, про що свідчить технічний паспорт 1-фазного розрахункового вимірювального комплексу від 25.01.2012 та акт про пломбування від 25.01.2012. Слід зазначити, що під час проведення знімання контролерами показань з приладу обліку, не проводиться контрольний огляд приладу обліку електричної енергії, або технічна перевірка. Крім того, електричний лічильник обліковував спожиту струмоприймачами, які розташовані в квартирі, електричну енергію, під час знімання показників працював у штатному режимі, що не давало підстав контролеру сумніватись в його роботі. Слід зазначити, що ОСОБА_1 є власником квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , починаючи з 31.07.2015, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, доданого позивачем до позову. Проте, позивачка не повідомляла відповідача про те, що вона є новим власником вказаної квартири та не зверталась до відповідача з метою укладання відповідного договору та переоформлення на себе особового рахунку. Обов`язок щодо утримання власником елементів електромережі відповідає положенням статті 319 ЦК України, відповідно до якої власник не тільки володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд (ч.1 ст.319 ЦК України), а також несе відповідальність за використання своєї власності, оскільки власність зобов`язує (ч.1 ст.319 ЦК України). Отже, при отриманні позивачем у власність електрифікованої квартири, він на підставі вказаних норм законодавства зобов`язаний її утримувати і нести тягар відповідальності перед позивачем за фактичне отримання електроенергії. Аналогічної позиції дотримується і ВССУ, що викладена в ухвалі від 27 березня 2017 року по справі №334/8858/13-ц. Поряд із цим, вважаємо за необхідне звернути увагу суду на наступне. Як вбачається із нарахувань по особовому рахунку НОМЕР_1 , в період з березня 2016 року по лютий 2017 року споживачем було спожито 1593 кВт*год, в період з березня 2017 року по лютий 2018 року спожито 1380 кВт*год, з березня 2018 року по лютий 2019 року спожито 1352 кВт*год, а після виявлення порушення ПКЕЕН за такий же період з березня 2019 року по лютий 2020 року було спожито 2765 кВт*год, що більш ніж вдвічі перевищує середнє споживання у порівнянні з таким же періодом за минулі періоди. Відповідно до ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема згідно п.4 ч.2 цієї статті: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Аналогічні положення містилися і в статтях 26, 27 Закону України від 16.10.1997 «Про електроенергетику», який втратив чинність на підставі Закону №2019-VIII від 13.04.2017. Відповідно до Постанови НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» з 11 червня 2018 року набрали чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії та постанова Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року №28 «Про затвердження Правил користування електричною енергією» (із змінами) втратила чинність. Згідно підпункту 20 п.5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Згідно ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). А згідно ст.611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Згідно п.3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Згідно п 5.5.5. ПРРЕЕ, відповідач зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно- технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил. Отже, згідно ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», відповідач, як споживач електричної енергії несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією, зокрема за невідповідність схеми живлення вимогам нормативно- технічних документів та споживання електричної енергії без засобів обліку. Відповідно до п.8.2.4 ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. З урахуванням всього вищезазначеного, складання акту №8008466 від 18.03.2019 та прийняття рішення комісії, оформлене протоколом №8 від 18.04.2019, було прийнято у відповідності до законодавства, що діяло у вказаний період, з урахуванням чого, позов ОСОБА_1 не підлягає задоволенню. Згідно зі приписами ч.ч.3, 4 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Положення статті 83 ЦПК України регламентують, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. При цьому, згідно із ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивач має право звернутись до суду із позовом. Однак, реалізація цього права призводить до виникнення у позивача обов`язку довести ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, та надати суду такі докази разом з поданням позовної заяви. Проте, вказані вимоги процесуального закону позивачем виконанні не були, що виключає можливість їх задоволення судом.

08.09.2020 до суду надійшли пояснення від Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, згідно яких відповідно до статті 60 Закону України «Про ринок електричної енергії» (далі Закон) захист прав споживачів електричної енергії, а також механізм захисту цих прав регулюються цим Законом, законами України "Про захист прав споживачів", "Про захист економічної конкуренції", іншими нормативно-правовими актами. З метою забезпечення захисту прав споживачів учасники ринку не застосовують недобросовісні методи конкуренції до споживача. Положення та умови договорів зі споживачами мають бути прозорими та доступними для розуміння. На момент складення оскарженого акту та протоколу, відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст.714 ЦК України, ст.ст.24-27 Закону України «Про електроенергетику», Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року №562 (далі- Методика) Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» від 14.03.2018 №312 (далі- ПРРЕЕ). Згідно з вимогами ПРРЕЕ учасники роздрібного ринку під час здійснення діяльності з розподілу, передачі, постачання (продажу) електричної енергії споживачу, надання послуг комерційного обліку мають дотримуватись вимог чинного законодавства та укладених договорів. Постачання електричної енергії споживачу здійснюється, якщо споживач є стороною діючих договорів про розподіл електричної енергії з оператором системи розподілу (далі - ОСР) та постачання електричної енергії з відповідним постачальником. Разом із тим зазначаємо, що відповідно до пункту 5.1.2 глави 5.1 розділу У ПРРЕЕ оператор системи зобов`язаний, зокрема, дотримуватись показників якості електропостачання, які характеризують рівень надійності (безперервності) електропостачання, комерційної якості надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, а також якості електричної енергії, перелік та величини яких затверджено Регулятором; здійснювати компенсацію та/або відшкодування збитків користувачу системи передачі та користувачу системи розподілу та/або споживачу у разі недотримання оператором системи показників якості послуг, визначених Регулятором та відповідним договором про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії. Оператор системи несе відповідальність у порядку, передбаченому законодавством України, за завдані споживачу збитки внаслідок порушення ним умов договору та цих Правил (пункт 5.1.4 глави 5.1 розділу V ПРРЕЕ). Згідно пункту 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року №562, вона застосовується на підставі акту порушень, складеного в порядку встановленому цією Методикою, з урахуванням вимог Правил користування електричною енергією. Згідно пункту 4.1 Методики факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом (далі енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ оформлюється актом про порушення. Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акту про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Усупереч вищенаведеному, відповідачем в Акті про порушення від 18.03.2019 №8008466 не зазначено, згодна чи ні ОСОБА_1 із виявленими та зафіксованими порушеннями. При тому в акті в графі «З актом про порушення ознайомлений споживач або уповноважена ним особа» взагалі вказано про відмову під підпису іншої людини, а саме ОСОБА_2 , якої на момент перевірки не було, також як і позивача. До того ж, Акт про порушення від 18.03.2019 №8008466 складений та підписаний з боку відповідача водієм ОСОБА_5 , у зв`язку з чим, відсутні докази наявності у цієї особи статусу представника АТ «Одесаобленерго», уповноваженого на проведення перевірок та складення Акту про порушення. Згідно частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно п.8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Тобто, єдиним доказом порушення споживачем ПРРЕЕ дані Правила визначають Акт порушень. Таким чином, Акт про порушення від 18.03.2019 №8008466 складений представниками відповідача з вищенаведеними порушеннями, не є допустимим доказом порушення ОСОБА_1 ПРРЕЕ, тому не може бути належною підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Щодо Протоколу №8 від 18.04.2019, вказано що нарахування проводилось згідно п.3.1.6, 3.3 а, п.3.5. Методики за формулою 2.7 та 2.8 Так згідно пп.6 п.3.1. Методики, мабуть під 3.1.6. малось це на увазі, методика застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника. Згідно пп.«а» п.3.3. Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Згідно п. 3.5. Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5.6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне доб.с.п. підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Відповідно п.2.7 Методики для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії за Д береться сумарна кількість днів у періоді від дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення до дня усунення самовільного підключення. Згідно пп.21 п.5.1.2 Правил 5.1.2. оператор системи зобов`язаний проводити не рідше одного разу на 6 місяців контрольний огляд засобів комерційного обліку споживачів відповідно до затверджених графіків. Визначення терміну "контрольний огляд засобу обліку" містить пункт 1.1.2 Правил , відповідно з яким контрольний огляд засобу комерційного обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, індикаторів, зняття показів засобів комерційного обліку (у разі виконання функцій постачальника послуг комерційного обліку), а також з метою виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів. Проте всупереч положенням Методики, нарахування було здійснено за період з 18.03.2016 по 18.03.2019.

18.11.2020 від представника відповідача надійшла відповідь на пояснення Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, в якої зазначено, що відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Головне управління Держпродспоживслужби в Одеській області має діяти згідно із вимогами ст.19 Конституції України, лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до п.1 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02 вересня 2015 року №667 (надалі - Положення) Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства та який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, санітарного та епідемічного благополуччя населення (крім виконання функцій з реалізації державної політики у сфері епідеміологічного нагляду (спостереження) та у сфері гігієни праці та функцій із здійснення дозиметричного контролю робочих місць і доз опромінення працівників), з контролю за цінами, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного нагляду (контролю) у сфері агропромислового комплексу, державного нагляду (контролю) у сферах охорони прав на сорти рослин, насінництва та розсадництва, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері, за якістю зерна та продуктів його переробки, державного нагляду (контролю) за додержанням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо сільськогосподарських рослин під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованого організму у відкритих системах на підприємствах, в установах та організаціях агропромислового комплексу незалежно від їх підпорядкування і форми власності, здійснення радіаційного контролю за рівнем радіоактивного забруднення сільськогосподарської продукції і продуктів харчування. Пунктом 3 Положення визначений перелік основних завдань Держпродспоживслужби, відповідно до якого здійснення контролю в галузі електроенергетики не передбачено. Взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії) регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії (далі Правила, ПРРЕЕ), затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312. Пунктом 8.2.7. Правил (у редакції постанови НКРЕКП від 18.07.2019 № 1525) визначено, що разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акту про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. Головне управління Держспоживслужби в Одеській області не являється органом державної влади, до компетенції якого входить надання роз`яснень (пояснень) з питань застосування нормативно-правових актів, якими регулюються відносини на роздрібному ринку електричної енергії. Поряд із цим, АТ «ДТЕК Одеські електромережі» вважають доводи викладені Головним управлінням Держспоживслужби в Одеській області у письмових поясненнях безпідставними та такими, що не відповідають нормам чинного законодавства, у зв`язку з наступним. Помилковість висновків Головного управління Держспоживслужби в Одеській області, викладених у письмових поясненнях стосовно складання акту про порушення від 18.03.2019 №8008466 з порушеннями полягає в наступному. 18.03.2019 уповноваженими представниками АТ «Одесаобленерго» (в подальшому змінено назву на АТ «ДТЕК Одеські електромережі») проводилась планова заміна приладу обліку споживача ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 , про що було складено Акт №7270467 встановлення/заміни/технічної перевірки/контрольного огляду/пломбування збереження пломб вузла обліку (засобу обліку), встановленого на об`єкті Споживача від 18.03.2019. Заміна приладу обліку проводилась в присутності особи, яка назвалась ОСОБА_2 та надала доступ представникам АТ «ДТЕК Одеські електромережі» до приладу обліку, який знаходився в квартирі, та підписала Акт № 7270467. При проведенні обстеження схеми обліку під час заміни приладу обліку було виявлено факт порушення споживачем п.5.5.5 ПРРЕЕ, а саме (мовою оригіналу): «самовольное подключение эл.прибора, эл.бойлерм.18кВт мимо прибора учета, с доучетного автомата. Электроэнергия потреблялась, прибором учета не учитывалась». Самовільне підключення було виконано приховано, що неможливо виявити при контрольному огляді. У зв`язку з виявленим порушенням, представниками енергопостачальної компанії у присутності споживача було складено акт про порушення № 8008466, який споживач відмовився підписувати, про що було складено акт відмови від підпису № 8008466 від 18.03.2019. Доводи третьої особи з приводу складання Акту про порушення у присутності неповноважного представника споживача спростовуються змістом самого Акту № 8008466 від 18.03.2019р., з якого вбачається, що акт був складений у присутності споживача електричної енергії ОСОБА_2 . Отже, порушення з боку представників АТ «ДТЕК Одеські електромережі» при складанні акту № 8008466 від 18.03.2019р відсутні, а висновки Головного управління Держспоживслужби в Одеській про наявність порушень під час складання акту - безпідставні. При проведенні обстеження схеми обліку під час заміни приладу обліку було виявлено факт порушення п.5.5.5 ПРРЕЕ, а саме (мовою оригіналу): «самовольное подключение эл.прибора, эл.бойлерм.18кВт мимо прибора учета, с доучетного автомата. Электроэнергия потреблялась, прибором учета не учитывалась». Самовільне підключення було виконано приховано, що неможливо виявити при контрольному огляді. Таким чином, розрахунок спожитої недорахованої електричної енергії було проведено за період з 18.03.2016 по 18.03.2019 (за три роки), відповідно до п.3.1.6, 3.3.а, 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04 травня 2006 року №562 (надалі - Методика). Відповідно до абз. другого пп. а) п. 3.3. Методики, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Остання технічна перевірка за вказаною адресою проводилась 25.01.2012 під час заміни та встановлення нового лічильника електричної енергії, про що свідчить технічний паспорт 1-фазного розрахункового вимірювального комплексу від 25.01.2012 та акт про пломбування від 25.01.2012. Слід зазначити, що під час проведення знімання контролерами показань з приладу обліку, не проводиться контрольний огляд приладу обліку електричної енергії, або технічна перевірка. Крім того, електричний лічильник обліковував спожиту струмоприймачами, які розташовані в квартирі, електричну енергію, під час знімання показників працював у штатному режимі, що не давало підстав контролеру сумніватись в його роботі. Таким чином, комісією було вірно визначено період під час здійснення розрахунку по акту про порушення № 8008466 від 18.03.2019, а саме за три роки., оскільки порушення згідно Акту було прихованим, та таким, що неможливо було виявити під час проведення контрольного огляду. Отже, висновок Головного управління Держспоживслужби в Одеській області щодо неправильного визначення періоду, за який повинен був проводитись розрахунок, є протиправним, та таким, що не відповідає вимогам Методики. Зважаючи на наведені вище обставини, представники АТ «ДТЕК Одеські електромережі» при складанні акту про порушення № 8008466 від 18.03.2019 та проведенні розрахунку спожитої недорахованої електричної енергії діяли у відповідності з вимогами діючого законодавства.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, надавши до суду заяву, згідно якої просить справу розглядати у його відсутність, заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, згідно якої просить справу розглядати у його відсутність, позовні вимоги не визнає в повному обсязі.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, надавши заяви про розгляд справи у його відсутність.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що з 31.07.2015 ОСОБА_1 , є власником квартири за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується договором дарування від 31.07.2015.

Відповідно до вказаного договору колишнім власником є ОСОБА_2 на підставі договору купівлі продажу вказаної квартири від 13.01.2012. Право власності зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно в встановленому законодавством України порядку нотаріусом Буньковською С.С.

Позивач є абонентом Лиманського РЕМ, при цьому договір про енергопостачання між сторонами не укладений. Дарувальник ОСОБА_2 не зареєстрована в квартирі, але на неї до теперішнього часу оформлений договір про надання послуг з розподілу електричної енергії за №П12076/5803, особовий рахунок о/р НОМЕР_3, за яким позивач проводив розрахунки за спожиту електроенергію.

18 березня 2019 року під час проведення перевірки за адресою проживання позивача, працівниками АТ «ДТЕК Одеські електромережі» складений акт №8008466 про порушення Правил користування електричною енергією, а саме мовою оригіналу: «самовольное подключение эл. Прибора эл. Бойлер м.0,8кВт мимо прибора учета с доучетного автомата эл.энергия потреблялась учетом не учитывалась».

18 квітня 2019 року відбулося засідання комісії з розгляду акту про порушення від 18 березня 2019 року, на якому визнано причетною ОСОБА_1 до вчинення зазначеного в акті порушення ПКЕЕ та визначено вартість необлікованої електричної енергії за 1096 дні, починаючи з 18.03.2016.

Прийняте рішення комісії оформлене протоколом від 18 квітня 2019 року №8, копію якого вручена ОСОБА_1 .

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику» (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) ПКЕЕН та Методикою № 562.

У пункті 48 ПКЕЕН зазначено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення ПКЕЕ, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без засобів обліку.

Порядок складання актів про порушення споживачем ПКЕЕН передбачений пунктом 53, відповідно до якого у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

На підставі акту енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання, а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики.

Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміються закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів закріплений положеннями статті 16 ЦК України.

За змістом зазначеної норми цивільного права, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Отже особа, право якої порушено, може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Такий спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень статей 55, 124 Конституції України та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Оскільки положення Конституції України та Конвенції мають вищу юридичну силу (статті 8, 9 Конституції України), а обмеження матеріального права суперечать цим положенням, порушення цивільного права чи цивільного інтересу підлягають судовому захисту і у спосіб, не передбачений законом, зокрема статтею 16 ЦК України, але який є ефективним засобом захисту, тобто таким, що відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 12 червня 2013 року у справі №6-32цс13.

Оскарження протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення, що є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством.

Складений відповідно до вимог вказаних вище ПКЕЕ відповідачем протокол є лише фіксацією заподіяних внаслідок необлікованого використання електроенергії збитків.

Вказані документи (акт та протокол) у разі звернення постачальника електричної енергії із позовом до суду про відшкодування вказаних збитків можуть бути надані як докази, які повинні оцінюватись судом у сукупності з іншими належними доказами, а їх самостійне оскарження не передбачено чинним законодавством.

Оскарження порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, а також формули розрахунку відповідно до Методики №562 повинно відбуватися виключно під час звернення постачальника електричної енергії з позовом до суду про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок необлікованого використання електроенергії.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом України у постанові від 12 вересня 2011 року №6-25цс11.

В матеріалах справи відсутні докази звернення АТ «ДТЕК Одеські електромережі» до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення з суми спричинених збитків за вищевказаним актом.

Відтак суд виходить із того, що акт про порушення від 18.03.2019 та протокол комісії з її розгляду від 18.04.2019 не встановлює для позивача будь-яких обов`язків, крім рекомендації сплатити донараховану вартість електричної енергії, що є різновидом претензії, а викладені позивачем доводи не дають підстав вважати, що обраний ним спосіб захисту відповідає закону, оскільки жодних його прав у даному випадку відповідачем порушено не було, жодних зобов`язань не покладено.

Зважаючи на це, суд дійшов висновку про те, що правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні, оскільки визнання протиправним та скасування акту про порушення, а також рішення комісії з розгляду вказаного акту, оформленого у вигляді протоколу, не є самостійним способом захисту порушеного права, обставини незаконності акту та рішення комісії встановлюються під час звернення до суду з позовом постачальника електричної енергії та підстави скасування можуть бути доведеними позивачем під час розгляду справи.

Аналогічні правові позиції висловлені Верховним Судом при розгляді справ, провадження №61-27407св18 і №61-37861св18.

Керуючись ст.ст.3, 12, 81, 141, 265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до АТ «ДТЕК Одеські електромережі» про визнання акту та протоколу недійсними, за участю третьої особи - Головного управління Держпродслужби в Одеській області - відмовити.

Рішення може бути оскаржене учасниками справи в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі протягом 30 днів апеляційної скарги з дня проголошення судового рішення, з урахуванням п.15.5 Перехідних положень ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

Відповідач АТ «ДТЕК Одеські електромережі», , місцезнаходження: м. Одеса, вул. М.Боровського, 28 б.

Третя особа по справі Головне управління Держпродспоживслужби в Одеській області, , місцезнаходження: м. Одеса, вул.7-а Пересипська, 6.

Суддя Южного міського суду

Одеської області З.І.Барановська