Справа № 462/113/21 Головуючий у 1 інстанції: ГалайкоН.М.
Провадження № 22-ц/811/2248/21 Доповідач в 2-й інстанції: Левик Я. А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді: Левика Я.А.,

суддів: Савуляка Р.В., Шандри М.М.,

секретарка: Скакун І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові цивільну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» на ухвалу Залізничного районного суду м. Львова в складі судді Галайко Н.М. від 27 травня 2021 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и л а :

ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 27 травня 2021 року клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Судомляк Ірини Казимирівни про залишення позовної заяви без розгляду задоволено.

Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишено без розгляду.

Дану ухвалу оскаржило АТ КБ «Приватбанк».

В апеляційній скарзі просять скасувати ухвалу та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Вважають, що ухвала є незаконною, винесеною з порушенням норм процесуального права. Вказують, що відповідно до ухвали Залізничного районного суду м. Львова від 07 травня 2021 року, суд відклав підготовче судове засідання на 27.05.2021 року. Тобто, 07.05.2021 та 27.05.2021 проводилися саме підготовчі судові засідання. Звертають увагу, що Верховний Суд неодноразово зазначав, що неявка Позивача у підготовче судове засідання не є підставою для залишення позовної заяви без розгляду. Зазначають, що суд належним чином не дослідив матеріали справи та залишив поза увагою клопотання позивача про розгляд справи за його відсутності. Такі дії призвели до порушення прав осіб, які брали участь у справі, передбачених ЦПК України. Крім того, залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції не зазначив, які саме обставини свідчать про те, що нез`явлення представника позивача перешкоджає розгляду справи. В матеріалах справи наявні усі необхідні докази по справі. Отже, вважають, що у суду була можливість вирішити справу на підставі наявних у справі доказів та чітко висловлених правових позицій сторін, підтверджених відповідними поясненнями та доказами, однак суд фактично ухилився від вирішення справи по суті. Відповідно, оскільки суд не обґрунтував, яким чином неявка позивача перешкоджала розгляду справи з урахуванням того, що в матеріалах справи міститься клопотання Позивача про розгляд справи за його відсутності та усі необхідні докази, суд порушив вищевказані норми процесуального права та протиправно залишив позов без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України. Також вказують, що з матеріалів справи не вбачається, що суд визнав явку сторін обов`язковою, та що суд у встановленому порядку направляв на адресу Позивача повістки про виклик до суду. Тобто, з урахуванням ст. 128 ЦПК України, суд лише повідомляв сторін про проведення підготовчого засідання, що з урахуванням вимог ч.2 ст. 128 ЦПК України свідчить про те, що суд вважав явку сторін не обов`язковою. Отже, суд порушив вимоги процесуального законодавства та протиправно залишив позовну заяву без розгляду, обмеживши права Позивача на судовий захист.

В судове засідання учасники справи (їх представники) не з`явилися, однак суд вважав за можливе проводити розгляд справи за їх відсутності зважаючи на те, що учасники справи повідомлялися про час та місце судового розгляду належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи від них до суду не надходило, доказів поважності причин неявки суду представлено не було, зважаючи на вимоги ч.2 ст. 372 ЦПК України.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи в межах доводів заяви представниці відповідача про залишення позову без розгляду, апеляційної скарги, відзиву на неї колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з таких підстав.

Із змісту оскаржуваної ухвали вбачається, що суд першої інстанції, посилаючись, зокрема, на ст. 43, ч.1 ст. 44, ч.3 ст. 131, ч.5 ст. 223, п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, рішення Європейського суду з прав людини від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії», та залишаючи позовну заяву без розгляду, виходив з того, що представник позивача у судове засідання повторно (07.05.2021 року та 27.05.2021 року) не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про час, дату та місце проведення судового засідання. З наведеного вбачається, що позивач рухом справи не цікавиться, у судові засідання не з`являється, що свідчить про недобросовісність користування процесуальними правами. При цьому, суд врахував, що позивач є саме тим учасником справи, який не може не знати, що здійснюється розгляд справи ініційований за його ж позовом. Таким чином, враховуючи вищенаведене, приймаючи до уваги той факт, що позивач повторно не з`явився у судове засідання, не подав суду жодних доказів поважності причин неявки. Тому, суд вважав за можливе залишити позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, без розгляду, що не позбавляє позивача права на повторне звернення до суду з аналогічним позовом.

Колегія суддів вважає, що такі висновки зроблені судом без повного та всебічного з`ясування обставин, що мають значення; висновки суду обставинам, що мають значення та вимогам закону не відповідають; обставини, які суд вважав встановленими, не доведені.

12.01.2021 АТ КБ «Приватбанк» звернулося в суд з позовом до ОСОБА_1 , у якому просили:

?стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 35 669 грн. 68 коп. за кредитним договором № б/н від 17.10.2014 року, а також судові витрати у розмірі 2102, 00 грн. судовий збір.

В позовній заяві представник позивача вказав, що у разі неявки в судове засідання відповідача, АТ КБ «Приватбанк» не заперечує проти розгляду справи за відсутності представника Банку та винесення заочного рішення судом.

Окрім цього, до позовної заяви представником АТ КБ «Приватбанк» додано клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження та клопотання про розгляд справи за відсутності позивача. Такі ж клопотання подані і пізніше, після усунення недоліків позовної заяви (а.с. 61, 62, 74, 75).

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 08 лютого 2021 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у цивільній справі за позовною заявою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. Постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 13 квітня 2021 року здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження цивільної справи за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості у розгляд справи за правилами загального позовного провадження.Призначено підготовче судове засідання у справі на 07.05.2021 року о 15 год. 00 хв. у приміщенні Залізничного районного суду м. Львова.

Про вказане судове засідання АТ КБ «Приватбанк» було повідомлено 30.04.2021 року (а.с.207).

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 07 травня 2021 року відкладено підготовче судове засідання у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості на 11 год. 00 хв. 27.05.2021 року.

Про вказане судове засідання АТ КБ «Приватбанк» було повідомлено 25.05.2021 року (а.с.217).

Окрім цього, 26.05.2021 року до суду надійшла заява АТ КБ «Приватбанк» про відкладення розгляду справи.

27.05.2021 ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 подала суду заяву, у якій просила залишити позов АТ КБ «Приватбанк» без розгляду; зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 повернути позивачу; повернути позивачу сплачену суму судового збору 908 грн. на підставі п.1 ч.1 ст. 7 ЗУ «Про судовий збір».

Оскаржуваною ухвалою позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишено без розгляду, оскільки позивач повторно не з`явився у судове засідання, не подав суду жодних доказів поважності причин неявки.

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з наведеної підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме у судове засідання, призначене для розгляду справи по суті, а не в підготовче засідання.

Вказане відповідає правовій позиції, викладеній в постановах Верховного Суду від 21.10.2019 року у справі №759/15271/17, від 18.01.2021 року у справі №760/22245/18, від 11.03.2020 року у справі №761/8849/19.

Враховуючи те, що ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 13 квітня 2021 року призначено саме підготовче судове засідання та підготовче провадження судом не було закінчене, а таке 07.05.2021 року було відкладено у суду першої інстанції були відсутні підстави для залишення позову без розгляду з підстав передбачених п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, зважаючи на те, що підготовче провадження не було закрито, справа до судового розгляду по суті не призначалася та судових засідань по суті у справі призначено не було.

Таким чином висновок суду першої інстанції про наявність підстав для залишення позову без розгляду у підготовчому засіданні суперечить нормам цивільного процесуального законодавства та судовій практиці Верховного Суду, про яку йшлося.

Окрім цього, судом першої інстанції не звернуто уваги на те, що представником позивача АТ «Приватбанк» разом із позовною заявою а, також, пізніше були подані клопотання про розгляд справи у відсутності представника позивача. Інших заяв про відкликання таких клопотань, заявлення іншого з цього питання, тощо, від позивача до суду не надходило.

Враховуючи вказане, а саме наявність у матеріалах справи клопотань представника позивача про розгляд справи у його відсутності; відсутність постановлених ухвал суду про визнання явки представника позивача обов`язковою та відсутність будь-яких мотивів суду про те чому нез`явлення представника позивача перешкоджає розгляду справи, у суду не було підстав для вирішення питання про залишення позовної заяви без розгляду, а тим більше для постановлення оскаржуваної ухвали.

Враховуючи вказане, оскаржувана ухвала, як така, що постановлення з порушенням згаданих вимог процесуального закону підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду, що повинен бути проведений з повним та суворим дотриманням вимог процесуального закону, зокрема, в частині забезпечення права сторін бути інформованими про час та місце судового розгляду, права позивача на подання заяви про розгляд справи за відсутності його представника, тощо.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 ч.1 п. 6, 379 ч.1 п.1-4, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, -

п о с т а н о в и л а :

апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» задовольнити.

Ухвалу Залізничного районного суду м. Львова від 27 травня 2021 року скасувати.

Справу направити до Залізничного районного суду м. Львова для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 12 жовтня 2021 року.

Головуючий : Я.А. Левик

Судді : Р.В. Савуляк

М.М. Шандра