Справа № 573/1629/21
Номер провадження 2/573/445/21
22 жовтня 2021 року Білопільський районний суд Сумської області у складі:
головуючого судді Терещенко О.І.,
з участю секретаря судового засідання Кислої Ю.М.,
розглянув заочно у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Білопіллі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
30 вересня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом, який мотивує тим, що з відповідачем зареєстрували шлюб 23 серпня 2014 року. Від подружнього життя мають малолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . На даний час сім`я фактично розпалася через відсутність порозуміння. Спільне життя та збереження шлюбу неможливе, тому вона просить суд шлюб розірвати.
Позивачка ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримує, проти винесення заочного рішення не заперечує. Також просила залишити їй шлюбне прізвище ОСОБА_4 .
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, причин неявки не повідомив. Судова повістка, направлена йому за зареєстрованим місцем проживання, повернулася до суду без вручення з відміткою, що адресат відсутній.
Отже, відповідно до вимог ст. 130 ЦПК України, відповідач вважається належним чином сповіщений про день, час і місце розгляду справи.
За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін в заочному провадженні за згодою позивачки та за наявними в справі доказами.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи з такого.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 23 серпня 2014 року зареєстрували шлюб у Виконкомі Жовтневої селищної ради Білопільського району Сумської області, про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено запис за №19 (а. с. 6).
Від подружнього життя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають малолітню доньку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 7).
Як вбачається із заяви позивачки, основою розпаду сім`ї послугувало наявність різних поглядів на життя та відсутність взаєморозуміння.
Відповідач своєї позиції з приводу причин розпаду сім`ї суду не висловив.
Згідно з ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Суд зазначає, що шлюб має добровільний характер та ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання, що засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Незгода будь-кого із сторін продовжувати сімейні відносини є підставою для визнання права такої особи вимагати розірвання шлюбую
Оскільки позивачка наполягає на розірванні шлюбу, тому суд вважає, що її добровільна згода на продовження шлюбних відносин відсутня і подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить її інтересам.
Згідно зі ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Суд вважає за необхідне залишити позивачці прізвище ОСОБА_4 , оскільки вона про це просить.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки необхідно стягнути сплачений нею при зверненні з позовом до суду судовий збір у сумі 908 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 5, 12, 13, 81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 280-283 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 23 серпня 2014 року у Виконкомі Жовтневої селищної ради Білопільського району Сумської області, актовий запис за №19, розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити шлюбне прізвище ОСОБА_4 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 908 грн судового збору.
Письмова заява про перегляд заочного рішення може бути подана відповідачем до Білопільського районного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене позивачкою протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Сумського апеляційного суду.

Суддя