Провадження № 22-ц/812/1447/21

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2021 року м. Миколаїв

справа № 488/1609/17

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого Тищук Н. О.,

суддів Данилової О.О., Лівінського І. В.,

із секретарем Колосовою О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу

ОСОБА_1

на рішення Корабельного районного суду м. Миколаєва, ухвалене 07 червня 2021 року суддею Селіщевою Л.І. в приміщенні цього ж суду, (дата складання повного рішення не зазначена), у цивільній справі за позовом

акціонерного товариства «Миколаївобленерго» до

ОСОБА_1

про стягнення боргу за недораховану електричну енергію,

У С Т А Н О В И В:

У квітні 2017 року ПАТ «Миколаївобленерго» звернулось з позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу за недораховану електричну енергію.

Позивач зазначав, що ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії у будинку по АДРЕСА_1 . 27 січня 2017 року при проведенні контрольного огляду електроустановки представниками ПАТ «Миколаївобленерго» виявлено порушення пункту 42 ПКЕЕН. За фактом порушення складений акт, з яким ознайомлено споживача, проте від підпису ОСОБА_1 відмовився. Комісією ПАТ «Миколаївобленерго» нараховано 12 697,16 грн. збитків. Від добровільної сплати вказаної суми споживач відмовився. Заочним рішенням Корабельного районного суду м. Миколаєва від 13 вересня 2017 року з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Миколаївобленерго» збитки було стягнуто. Ухвалою цього ж суду від 12 лютого 2019 року заочне рішення скасовано.

Відповідач позов не визнав, посилаючись на порушення, які були допущені при складанні акту - не виявлено місця підключення до електромережі, неправильно визначено пункт ПКЕЕН, під який підпадає виявлене порушення, не зазначено фактичне навантаження електромережі під час складання акту, відсутня інформація про те, чи застосовувались спеціальні технічні засоби та чи здійснювався частковий демонтаж будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів для виявлення місця самовільного підключення. Також зазначав, що акт складено в нічний (неробочий) час, а фіксація порушення проведена без участі споживача. Вважає, що збитки мають бути розраховані за шість місяців, а не за три роки.

Рішенням Корабельного районного суду м. Миколаєва від 07 червня 2021 року позов задоволено повністю, з ОСОБА_1 на користь АТ «Миколаївобленерго» стягнуто 12 697, 16 грн. збитків та 1 600 грн. судових витрат.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просив рішення скасувати та відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що акт мав бути підписаний крім представників позивача, ще й незаінтересованою особою (представником житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувачем або управителем будинку, тощо) та підтверджений відеозйомкою. На час перевірки прилад обліку був опломбований, слідів злому не було, вручань в роботу приладу обліку виявлено не було.

У відзиві на апеляційну скаргу АТ «Миколаївобленерго» просило залишити рішення суду першої інстанції без змін, посилаючись на те, що виниклі між сторонами правовідносини регулюються Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМУ від 26 липня 1999 року за № 1357, а не Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28, на які посилається апелянт. Також безпідставними є посилання апелянта на норми Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року, які на час виявлення порушення ще не діяли.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи та перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 26 Закону "Про електроенергетику" споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.

Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Відповідно до частини 2 статті 27 Закону "Про електроенергетику" правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов`язаних з обслуговуванням об`єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; насильницькі дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об`єктів електроенергетики виконувати свої службові обов`язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов`язків перед енергопостачальниками.

Згідно з пунктом 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки.

Пунктом 53 ПКЕЕН визначено, що в разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики.

У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду.

З матеріалів справи вбачається, що 27 січня 2017 року представниками ПАТ «Миколаївобленерго» у споживача ОСОБА_1 виявлено порушення пункту 42 ПКЕЕн, яке виразилось у самовільному підключенні електроустановок, струмоприймачів, електропроводки до електричної мережі, що є власністю енергопостачальника відкритою електропроводкою з порушенням схеми обліку, що неможливо виявити під час контрольного огляду. Акт підписаний трьома представниками постачальника електричної енергії. Споживач ОСОБА_2 від підпису відмовився. Акт підписано представниками постачальника електричної енергії Гладченком О.О., Синековським О.А. та Мальцевим Г.О. (а.с. 4).

16 лютого 2017 року комісією ПАТ «Миколаївобленерго» розглянуто акт про порушення та нараховано 12 697, 16 грн. збитків (а.с. 8).

Положеннями частини 4 статті 26 Закону України "Про електроенергетику", що діяв на момент виникнення спірних правовідносин, визначено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електричною енергією, що затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку.

Положеннями пункту 53 ПКЕЕН визначено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт.

Розрахунок здійснений відповідно до положень п.п. 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України (НКРЕ) від 4 травня 2006 № 562 (далі - Методика), яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, за шість місяців - з 27 липня 2016 року по 27 січня 2016 року.

За таких обставин суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку про наявність підстав для покладення на відповідача відповідальності за порушення ПКЕЕн, відповідно до розрахунку здійсненного відповідно до положень пп. 3.3. Методики, а саме у розмірі 12 697, 16 грн.

Посилання апелянта на Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28, є безпідставними, оскільки відповідно до п. 1.1. ПКЕЕ, ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії). Дія цих Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення). Норми розділів "Загальні положення", "Межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін" та "Особливості постачання електричної енергії для населених пунктів" поширюються на всіх споживачів без винятку.

Також колегія суддів не приймає до уваги посилання ОСОБА_1 на норми Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018р. №312 та Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018р. №311, оскільки вказані нормативні акти набрали чинності 19.04.2018 року, в той час як акт про порушення ПКЕЕН №S6628 складений 27.01.2017 року.

Також не заслуговують на увагу посилання апелянта на те, що перевірка проводилась у неробочий (нічний) час, оскільки з акту про порушення такого не вбачається. Відповідач ОСОБА_1 мав можливість зазначити цю обставину в акті, якщо таке мало місце, проте такою можливістю не скористався.

Оскільки апеляційна скарга не містить доводів, які б спростовували висновки суду чи доводили б порушення ним норм матеріального та процесуального права, апеляційний суд не вбачає підстав для скасування судового рішення.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Корабельного районного суду м. Миколаєва від 07 червня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття, але за наявності підстав, передбачених статтею 389 ЦПК, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий Н.О.Тищук

Судді: О.О.Данилова

І.В.Лівінський

---------------------------------

Повну постанову складено 1 жовтня 2021 року