Провадження № 2-зз/752/90/21
У Х В А Л А

Іменем України

04.10.2021 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду м. Києва Ольшевська І.О., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Бест Лізинг» про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Бест Лізинг», Товариства з обмеженою відповідальністю «БЛ Лізинг», Товариства з обмеженою відповідальністю «Амгір Агро Систем» про визнання недійсним договору фінансового лізингу та застосування наслідків недійсності договору, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Бест Лізинг» звернулось до Голосіївського районного суду міста Києва із заявою про скасування заходів забезпечення позову, за якою просить скасувати заходи забезпечення позову, накладені ухвалою суду від 30.09.2020р. та ухвалою суду від 15.10.2020р.

Дана заява надійшла до суду засобами електронної пошти.

Матеріали справи надійшли до судді 04.10.2021р.

Дослідивши матеріали заяви ТОВ «Бест Лізинг», суд вважає за необхідне повернути її заявнику, виходячи з наступного.

Стаття 183 КПК України встановлює загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Так, в ч. 2 ст. 183 ЦПК України вказано, що письмова заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Відповідно до ч. 6 ст. 43 ЦПК України процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Частиною 8 ст. 14 ЦПК України передбачено, що особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Разом з цим, підпунктом 15.16. пункту 15 розділу XІІІ «Перехідні положення» ЦПК України визначено, що створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи здійснюється поетапно. Окремі

підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починаються функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судового влади України. Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи має містити посилання на відповідний пункт підпункту 15 пункту 1 розділу XІІІ «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає з мін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).

Відповідно до підпунктів 15.1., 15.3. пункту 15 Перехідних положень ЦПК України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку, зокрема, подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі; розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.

У відповідності до ст. 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації, в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

Згідно зі ст. 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає, зокрема, надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Відповідно до наказу Державної судової адміністрації України від 22.12.2018р. №628 «Про проведення тестування підсистем «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» запроваджено тестовий режим експлуатації підсистеми «Електронний суд», в тому числі, у всіх місцевих судах України (пілотних судах), під час якої місцевим судам та учасниками процесу слід дотримуватись вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010р. №30 у відповідній редакції.

Наказом Державної судової адміністрації України від 01.06.2020р. №247 «Про запровадження в дослідну експлуатацію систем «Електронний суд» та «Електронний кабінет» з 01.06.2020р., в тому числі, в місцевих судах (як пілотних) запроваджено дослідну експлуатацію підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет», під час якої в місцевим судами та учасникам процесу слід дотримуватись вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010р. №30 (із змінами), у частині функціонування Підсистем.

З дня видання цього наказу визнано такими, що втратили чинність наказ ДСА України від 22.12.2018р. №628 «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах», наказ ДСА України від 26.04.2019р. №429 «Про внесення змін до наказу ДСА України від 22.12.2018р. №628».

Отже, надсилання процесуальних документів до місцевого суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд» з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через «Електронний кабінет».

Як встановлено судом, заява про скасування заходів забезпечення позову до Голосіївського районного суду міста Києва надіслана не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою, що дає підстави стверджувати, що заявник використав спосіб звернення до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Аналогічна позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.02.2021р. у справі №9901/335/20 та постанові від 03.06.2021р. у справі №9901/82/21.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Виходячи з наведеного вище та керуючись ст.ст. 158, 183, 260, 261, 353 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

1. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Бест Лізинг» про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Бест Лізинг», Товариства з обмеженою відповідальністю «БЛ Лізинг», Товариства з обмеженою відповідальністю «Амгір Агро Систем» про визнання недійсним договору фінансового лізингу та застосування наслідків недійсності договору повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із нею до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для його повернення.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

4. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Голосіївський районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складений та підписаний 04.10.2021р.

Суддя І.О. Ольшевська