Роздільнянський районний суд Одеської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/1051/21

Номер провадження: 2/511/401/21

12 жовтня 2021 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Гринчак С. І.,

секретаря судового засідання Бєгєн А.В.,

за участю:

позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Роздільна Одеської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Лиманської селищної рада Роздільнянського району Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , Лиманської селищної рада Роздільнянського району Одеської області, в якій просила: визначити додатковий строк для прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов обґрунтувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабуся ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається земельної ділянки площею 4,02га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Лиманської селищної ради Роздільнянсьукого району Одеської області, масив № НОМЕР_1 , ділянка № НОМЕР_2 . Коли вона звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини за законом, то їй було відмовлено, оскільки мав місце пропуск строку для прийняття спадщини. Вона пропустила строк на прийняття спадщини з поважних причин, оскільки вона вважала, що її бабуся за життя визначила, що зазначена земельна ділянка , після її смерті буде належить їй, також вважала, що існує заповіт. Алеза життя ОСОБА_3 заповіту не складала, це виявилось на момент звернення до нотаріуса. Крім того зазначила, що у неї народилася донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та вона не могла звернутись до нотаріуса у встановлений строк, оскільки здійснювала за дитиною догляд, як мати-одиначка. На теперішній час вона не має можливості реалізувати своє право на спадкове майно після смерті бабусі в позасудовому порядку, тому просила суд, встановити їй додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті бабусі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 03 червня 2021 року позовна заява залишена без руху та надано строк для усунення недоліків.( а.с.30)

Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 10 червня 2021 року провадження по справі відкрито в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання по справі та в порядку ст. 84 ЦПК України витребувано у державного нотаріуса Приморської державної нотаріальної контори у м. Одеса Ворсуляк А.М. спадкову справу заведену після смерті ОСОБА_3 померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.35)

Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 21 вересня 2021 року підготовче провадження по справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті. (а.с.63)

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримала доводи, викладені в позовній заяві, просила їх задовольнити та надати їй додатковий строк достатній для прийняття спадщини, після смерті бабусі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги ОСОБА_1 визнав в повному обсязі, заначив що, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається земельної ділянки площею 4,02га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області, масив № НОМЕР_1 , ділянка № НОМЕР_2 . Він до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не звертався, хоча мати проживала до дня смерті з ним, в одному будинку. Він не заперечував, щоб його донька, позивач по справі, прийняла спадщину, після смерті бабусі. Вона пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин. Тому просив суд, визначити додатковий строк позивачу для прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Представник відповідача Лиманської селищної рада Роздільнянського району Одеської області у судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про розгля справи

Заслухавши пояснення позивача, відповідача, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог за наступних підстав.

Згідно зі свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданого Роздільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області 07.12.2016 року на підставі актового запису № 732 ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с.11)

При житті ОСОБА_3 належала земельна ділянка площею 4,02га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Лиманської селищної ради Роздільнянсьукого району Одеської області, масив № НОМЕР_1 , ділянка № НОМЕР_2 , що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку, серії ОД №064034, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за №99, кадастровий номер :01:002:0598. (а.с. 12)

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України ( далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця), до інших осіб ( спадкоємців).

Виходячи із змісту статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно зі статтею 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. ( ст.1218 ЦК України)

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. ( ч.1 ст. 1221 ЦК України

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. ст. 1261-1265 ЦК України.

Статтею 1258 ЦК України встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1270 ч.1 ЦК України).

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ч.3 ЦК України).

При житті ОСОБА_3 не залишила заповіт, а тому має місце спадкування за законом.

Спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 є син померлої - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 (а.с.20), який від прийняття спадщини після смерті матері не відмовлявся.

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується інформацію відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області. ( а.с.29 )

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є онукою ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується паспортом серії НОМЕР_5 , виданого Роздільнянським РВ ГУМВС України в Одеській області 22.07.2011року та копією довідки №1204 виданої Лиманською селищною радою Роздільнянського району Одеської області від 12.04.2021 року. ( зворотній бік а.с.8, а.с.15).

Відповідно до довідки № 1337 виданої секретарем виконкому Лиманської селищної ради від 30.10.2019 року, спадкодавець ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , дійсно знаходилася на реєстраційному обліку до дня своєї смерті, за адресою: АДРЕСА_2 . Разом з нею до дня її смерті за вищевказаною адресою ніхто на реєстраційному обліку не знаходився. ( а.с.56)

Відповідно до ст. 1266 ЦК України, внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

З листа державного нотаріуса А.М. Ворсуляк Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеса, діючи в порядку заміщення державного нотаріуса Роздільнянської районної державної нотаріальної контори Одеської області №7р/02-31 від 26.01.2021 року встановлено, щопозивач звертався до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , але їй було відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті бабусі, у зв`язку з тим, що нею пропущений шестимісячний термін для прийняття спадщини, передбачений ст.1270 Цивільного кодексу України. У зв`язку з зазначеними вище обставинами, вона має право звернутись до суду з заявою про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.( а.с.10)

Відповідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частинами 1 та 2 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1270 ЦК України)

Як вбачається з матеріалів справи, у визначений законом строк позивач не прийняв спадщину.

А згідно частиною першою статті 1272 ЦК України передбачено, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував право на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічні правові позиції викладено у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12 та від 14 вересня 2016 року у справі №6-1215цс16.

Зокрема, додатковий строк може бути визначений у випадку пропуску спадкоємцем строку звернення до нотаріуса з поважних причин.

Пунктом 24 постанови № 7 від 30 травня 2008р. Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» звернуто увагу на те, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Таким чином, відповідно до наведених вище положень ЦК України для набуття прав щодо вступу в спадщину, на спадкоємця покладається вимога подати відповідну заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк.

Звертаючись до суду з позовом позивач зазначила про те, що встановлений ч.1 ст. 1270 ЦК України строк для звернення із заявою про прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин, оскільки після смерті бабусі, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , у неї ІНФОРМАЦІЯ_6 народилася донька ОСОБА_5 та вона не могла звернутися до нотаріуса, оскільки здійснювала догляд за дитиною оскільки є мати-одиночкою.

Суд критично оцінює вказані посилання позивача, оскільки жодних достовірних, належних та допустимих доказів наявності цих непереборних обставин суду не надано.

Оцінюючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд вважає їх такими, що об`єктивно не вплинули на можливість вираження позивачем, як спадкоємця волі та волевиявленню щодо вступу у спадщину, оскільки позивач не вчинив протягом шестимісячного строку для подання відповідної заяви жодних дій, які б свідчили про його намір для прийняття спадщини.

Доказів на підтвердження безспірності поважності причин пропуску строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини з часу відкриття спадщини 05 грудня 2016 року по 04 червня 2016 року (моменту звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини) позивач не надав. Таким чином, суд вважає, що спадкоємець своєчасно спадщину не прийняв, тобто свідомо, за відсутності будь-яких перешкод, не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.

Суд зазначає, що подання заяви про прийняття спадщини нескладна юридична дія, яка не потребує ні значного часу, ні великих затрат, відтак, причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини мають бути настільки суттєвими, щоб обставини, які обумовлювали б ці причини, унеможливлювали подання спадкоємцем заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Виходячи із змісту ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

З огляду на викладене та враховуючи, що у позивача перешкод для подання заяви не було, і вона не скористалася правом на прийняття спадщини без поважних причин, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1216, 1220, 1222-1223, 1268, 1269,1270, 1272 ч.3 ЦК України, ст. ст. 4, 10, 13, 76-81, 83, 95, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 354, 355 ЦПК України суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Лиманської селищної рада Роздільнянського району Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відмовити у повному обсязі.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Одеського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення, а у випадку оголошення вступної та резолютивної частини протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення через Роздільнянський районний суд Одеської області відповідно до п.15.5 . Перехідних положень ЦПК України.

Повний текс виготовлений та підписаний суддею 13.10.2021 року.

Суддя С. І. Гринчак