КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №367/6804/19 Головуючий у І інстанції Линник В.Я.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2021 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Таргоній Д.О.,

за участі секретаря судового засідання Сакалоша Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 09 липня 2021 року про залишення позову без розгляду та скасування заходів забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Державний реєстратор Комунального підприємства «Путрівське» Сипчу Кристіни Миколаївни, про визнання незаконними та скасування рішень, скасування записів про право власності, про іпотеку, про державну реєстрацію обтяжень,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2018 року позивач звернувся до суду першої інстанції з вказаним позовом, в якому просив суд визнати незаконними та скасувати рішення про державну реєстрацію права та їх обтяжень, скасувати запис про право власності, скасувати запис про іпотеку.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 09 липня 2021 року позов було залишено без розгляду та скасовано заходи забезпечення позову, що були вжиті ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 04 червня 2020 року.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

В доводах апеляційної скарги зазначає, що судом не були з`ясовані всі обставини, що мають значення для справи. Неправильно застосовані норми матеріального та процесуального права, не з`ясовано достатність правових підстав для залишення позову без розгляду, не перевірено чи мала місце повторна неявка позивача, що призвело до неправильного та передчасного висновку про залишення позову без розгляду.

Щодо скасування судом заходів забезпечення позову, то станом на день звернення до суду з апеляційною скаргою спірний будинок було відчужено на користь третіх осіб чим позбавлено позивача права доступу до належного йому будинку.

Таким чином, скасування забезпечення позову призведе до незаконних дій зі спірним нерухомим майном. Будинок та земельну ділянку можуть перепродати, передати в іпотеку та інше.

На підставі викладеного в апеляційній скарзі, ОСОБА_1 просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу на продовження розгляду до суду першої інстанції.

В порядку визначеному ст. 360 ЦПК України на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від ОСОБА_2 , в якому зазначено, що оскаржувана ухвала суду постановлена з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Додатково у відзиві на апеляційну скаргу зазначає, що дії суду першої інстанції правомірні, оскільки позивач неодноразово не з`являвся в судові засідання без поважних причин.

У відповідності до ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Положення цивільного процесуального законодавства не покладають на на суд обов`язок самостійно з`ясовувати причини неявки представників сторін у судовезасідання.

Враховуючи обізнаність позивача про наявність даного процесу, він має бути зацікавлений розгляді справи та контролювати призначення судових засідань у справі.

Окрім того, адвокатом відповідача було особисто направлено повістки на судове засідання, що мало відбутися 09 липня 2021 року о 15:00, рекомендованим листом з повідомленням всім учасникам даної справи. Номер поштового відправлення повістки ОСОБА_1 - 957 . Відправлення було вручене особисто ОСОБА_1 30 червня 2021 року, що підтверджується на сайті пошуку поштових відправлень Укрпошти. Копії поштових квитанцій про направлення повістки знаходяться в матеріалах справи.

З урахуванням вищевикладеного, залишення без розгляду вважає правомірними процесуальними діями суду першої інстанції.

Посилання ОСОБА_1 на тяжкий перебіг хвороби COVID-19 не підтверджений жодним доказом цієї події.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

На підставі викладеного у відзиві просить суд апеляційної інстанції апеляційну скаргу залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду - без змін.

ОСОБА_1 подав до суду заяву про розгляд апеляційної скарги без його участі, вимоги апеляційної скарги підтримав в повному обсязі.

ОСОБА_2 та її представник - адвокат Нікіпелова К.Є. в судовому засіданні заперечували проти задоволення апеляційної скарги.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, враховуючи наступне.

Суд першої інстанції, залишаючи позовну заяву без розгляду, виходив з того, що позивач повторно не з`явився в судове засідання, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце проведення судового засідання.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з урахуванням наступних обставин.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 02 червня 2020 року у даній справі було відкрито провадження та призначено підготовче засідання на 13 липня 2020 року (а.с. 82).

Згідно з протоколом судового засідання від 13 липня 2020 року підготовче судове засідання було відкладено до 15 вересня 2020 року, у зв`язку з неявкою позивача (а.с. 94).

Ухвала суду першої інстанції про закриття підготовчого засідання та призначення справи до розгляду в судовому засідання не постановлялась.

15 вересня 2020 на адресу суду надійшло клопотання позивача про відкладення розгляду справи.

Згідно з довідкою від 15 вересня 2020 року судове засідання було відкладено, у зв`язку з неявкою усіх учасників процесу, до 09 листопада 2020 року.

Відповідно до довідки від 09 листопада 2020 року, дана справа була знята з розгляду, у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному (а.с. 113). Наступне судове засідання призначено на 05 січня 2021 року.

Відповідно до довідки від 05 січня 2021 року справа була знята з розгляду у зв`язку з перебуванням судді в нарадчій кімнаті у кримінальному провадженні. Розгляд справи відкладено на 04 березня 2021 року.

Відповідно до протоколу судового засідання від 04 березня 2021 року позивач ОСОБА_1 з`явився в судове засідання. Розгляд справи було відкладено до 02 квітня 2021 року, у зв`язку з неявкою відповідача. Питання про закриття підготовчого судового засідання не вирішувалось судом (а.с. 123).

Згідно з довідкою від 02 квітня 2021 року, справа була знята з розгляду у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному (а.с. 129). Судове засідання відкладено до 19 травня 2021 року.

На адресу суду першої інстанції 19 травня 2021 року надійшло клопотання від позивача про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою, на підтвердження чого було надано результати лабораторного дослідження (а.с. 136-140).

Відповідно до довідки від 19 травня 2021 року судове засідання було відкладено до 15 червня 2021 року, у зв`язку з неявкою всіх учасників процесу.

Згідно з довідки від 15 червня 2021 року справа була знята з розгляду у зв`язку з відсутністю в приміщенні суду електроенергії. Розгляд справи було відкладено на 09 липня 2021 року.

09 липня 2021 року на адресу суд надійшло клопотання від позивача про відкладення розгляду справи, у зв`язку з поганим самопочуттям після перенесеної хвороби.

Зі змісту протоколу судового засідання від 09 липня 2021 року вбачається, що в судовому засіданні був присутній представник позивача Сінчук С.В. Питання про закриття підготовчого судового засідання судом першої інстанції не вирішувалось (а.с. 180).

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Таким чином, підготовче судове провадження - це стадiя судового прoцесу, в якoму рoзглядається предмет спoру, позoвні вимoги, заперечення на позoвні вимoги, склад учасників судовoго процесу, вирішення відводів, xарактер спірних правовідносин та інших дій, які будуть слугувати для правильного і безперешкoдного розгляду справи пo суті, іншими словами, це - важлива складова судочинства, що спрямована на створення умов для правильного, безперешкодного та своєчасного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання є формою підготовчого провадження, яка полягає у вчиненні судом та учасниками судового процесу відповідних процесуальних дій.

Підготовче засідання проводиться судом із повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Частиною другою статті 198 ЦПК України передбачено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у підготовчому засіданні.

За змістом частин першої-другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Виходячи зі змісту вказаних процесуальних норм, підготовче провадження має бути проведено протягом встановлених строків, а неявка належним чином повідомленого про дату та час підготовчого засідання позивача за загальним правилом не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.

Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції наголошує на тому, що при застосуванні тієї чи іншої норми процесуального права, суд повинен виходити із комплексного та ґрунтовного аналізу норм права загалом.

Цивільним процесуальним законом чітко розмежовано підготовче провадження із проведенням підготовчого засідання, його особливості, строки проведення (Глава 3 Розділу III «Позовне провадження») та розгляд справи по суті із проведенням судового засідання (Глава 3 вказаного розділу).

Стаття 223 ЦПК України, яка, зокрема, передбачає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору, стосується розгляду справи по суті, у зв`язку з чим регулятивний вплив цієї статті не поширюється на випадок неявки позивача у підготовче засідання.

У постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17 (провадження № 61-14373св19) зроблено правовий висновок стосовно застосування положень пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України та зазначено, що аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19 (провадження № 61-21428св19), від 18 січня 2021 року у справі № 760/22245/18 (провадження № 61-15715св19), від 20 січня 2021 року у справі № 569/5089/17 (провадження № 61-19799св19), від 10 лютого 2021 року у справі № 598/2250/19 (провадження № 61-19688св20).

З урахуванням зазначених норм права та з урахуванням вищевикладених висновків Верховного Суду, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що у даній справі закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті не відбулося, тобто розгляд справи перебував на стадії підготовчого процесу, а тому суд першої інстанції дійшов необґрунтованого та передчасного висновку про наявність підстав для застосування пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України у спірних правовідносинах.

Зазначені обставини не лише спростовують факт повторної неявки позивача в судове засідання, а й спростовують те, що судом першої інстанції взагалі не призначався розгляд справи по суду та не було закрито підготовче судове засідання, що свідчить про порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

Окрім того, з матеріалів справи вбачається, що судові засідання, які були призначені у справі на 09 листопада 2020 року, 05 січня 2021 року, 02 квітня 2021 року, 15 червня 2021 року не відбулися з причин, які не пов`язані з неявкою позивача у справі, а тому у суду були відсутні підстави вважати, що позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин.

Щодо скасування ухвали суду першої інстанції в частині скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до змісту ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Однак, суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про залишення позову без розгляду, а тому і скасування заходів забезпечення позову також були передчасними.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявним в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно зі ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У відповідності до вимог ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи наведене та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку, що оскаржувана ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального законодавства, які призвели до постановлення помилкової ухвали суду, а тому апеляційну скаргу слід задовольнити, а оскаржувану ухвалу суду скасувати, направивши справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 189, 197, 198, 200, 211, 257, 257, 367, 369, 374, 379 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 09 липня 2021 року про залишення позову без розгляду та скасування заходів забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Державний реєстратор Комунального підприємства «Путрівське» Сипчу Кристіни Миколаївни, про визнання незаконними та скасування рішень, скасування записів про право власності, про іпотеку, про державну реєстрацію обтяжень скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 30 вересня 2021 року.

Суддя-доповідач

Судді: