Справа № 214/3857/21
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

05 жовтня 2021 року м. Кривий Ріг

Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючої судді Хомініч С.В.,

за участю: секретаря судового засідання Собченко Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу №214/3857/21

за позовною заявою ОСОБА_1 ,

до відповідача 1: ОСОБА_2 ,

відповідача 2: ОСОБА_3 ,

відповідача 3: Територіальної громади в особі виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради

про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, встановлення факту постійного проживання, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся 20.05.2021 до суду з позовом, в якому просить суд визначити йому додатковий строк - три місяці після набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті його матері ОСОБА_4 та встановити факт його постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 із спадкодавцем ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову позивач вказує, що ОСОБА_5 - дідові позивача, відповідно до договору дарування від 15.05.1975, належав жилий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_2 . На підставі рішення міськвиконкому від 28.10.1975 №350, адреса: АДРЕСА_2 змінена на АДРЕСА_1 . Разом з ОСОБА_5 у вказаному будинку була зареєстрована його дружина ОСОБА_6 та діти ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , які після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 прийняли спадщину шляхом фактичного управління або володіння спадковим майном. Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 , шляхом фактичного управління або володіння спадковим майном прийняли спадщину ОСОБА_4 та ОСОБА_7 . Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_7 , спадщину прийняла її рідна сестра ОСОБА_4 , як така, що проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , спадщину прийняли її сини - ОСОБА_1 - позивач, та ОСОБА_2 - відповідач по справі. Звернувшись до Сьомої криворізької державної нотаріальної контори, позивач отримав відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 , оскільки пропустив 6-місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини та не надав документального підтвердження фактичного проживання на день смерті зі спадкодавцем. Хоча позивач був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , фактично він мешкав разом із матір`ю у житловому будинку АДРЕСА_1 . Як на підставу поважності причин пропуску строку для подачі нотаріусу заяви, позивач зазначає, що з вересня 2019 року він працював у віддаленій місцевості Закарпаття, а з 13.03.2020 в Україні були запроваджені карантинні заходи, тому нотаріальні контори були закриті. Оскільки, на переконання позивача ці обставини є достатньо поважними, просить суд надати йому додатковий строк в три місяці для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері та встановити факт його постійного проживання з ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час відкриття спадщини,за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 28.07.2021 позовна заява прийнята до розгляду в порядку загального позовного провадження із призначенням до підготовчого провадження.

Ухвалою суду від 02.09.2021 підготовче провадження по справі закрито, справа призначена до судового розгляду.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити з підстав, вказаних у позові.

Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у підготовчому судовому засіданні подали заяву про визнання позовних вимог, у подальшому просили проводити судовий розгляд за їх відсутності.

Представник відповідача ОСОБА_8 правом участі у судовому засіданні не скористалася, на електронну адресу суду подала заяву про розгляд справи за її відсутності.

До розгляду справи по суті, 28.09.2021 позивачем через канцелярію суду подано клопотання про допит у судовому засіданні в якості свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , яке 05.10.2021 ухвалою суду, постановленою на місці, задоволено.

Допитаний у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_11 суду показав, що позивач ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - його сини, померла ОСОБА_4 - його колишня дружина, з якою він розірвав шлюб у 1990 році, а відповідач ОСОБА_3 - племінник, син померлої ОСОБА_7 . Будинок по АДРЕСА_1 належав діду позивача - ОСОБА_5 . Після його смерті ніхто юридично спадщину не приймав. Лише після смерті ОСОБА_4 їх син, позивач по справі, звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері. Свідку відомо, що позивач намагався знайти свідоцтво про шлюб діда та баби, які одружувалися у ОСОБА_12 , проте безрезультатно. Відповідач ОСОБА_2 до створення своєї сім`ї жив зі свідком, а позивач ОСОБА_1 з матір`ю ОСОБА_4 до її смерті. Де був ОСОБА_1 зареєстрований, не знає.

Допитана у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_10 суду показала, що мешкає по сусідству з позивачем, за адресою: АДРЕСА_4 мешкає позивач ОСОБА_1 , який проживав та доглядав до самої смерті за своєю матір`ю ОСОБА_4 , прізвища якої вона не знає. У ОСОБА_4 була рідна сестра ОСОБА_14 , яка до своєї смерті також жила в цьому будинку. Після смерті матері ОСОБА_15 у вересні 2019 року поїхав до Закарпаття на заробітки, звідки повернувся коли в країні почали впроваджувати карантинні заходи.

Інших заяв, клопотань від учасників справи не надходило. Інші процесуальні дії не вчинялись, заходи забезпечення позову/доказів судом не вживались. Відзив на позов відповідачами в межах встановленого законом строку не подано.

Дослідивши письмові докази по справі, вислухавши пояснення представника позивача. показання свідків, надавши їм оцінку в сукупності, суд приходить до висновку про можливість задоволення позову, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу від 15.05.1975 ОСОБА_5 належав глинобитний житловий будинок житловою площею 24,20 кв.м. з господарчими будівлями, розташований за адресою: АДРЕСА_2 . Договір посвідчено нотаріусом Четвертої криворізької державної нотаріальної контори Черняєвою В.М., зареєстровано в реєстрі за №2310 (а.с. 7-8).

Відповідно до реєстраційного посвідчення від 10.06.1975, право власності ОСОБА_5 на житловий будинок АДРЕСА_2 за вказаним договором купівлі-продажу зареєстрований у Криворізькому міському бюро технічної інвентаризації, про що зроблено запис у реєстровій книзі №193, аркуш №260, запис №41720 (а.с. 16).

На підставі рішення Криворізького міськвиконкому від 28.10.1975 №350 АДРЕСА_2 перейменована на вул. Льотчиків буд. 28 у м. Кривому Розі (а.с. 17).

Державним актом на право власності на земельну ділянку 21.03.2006 ОСОБА_5 видано на підставі рішення міської ради №2737 від 22.12.2004 право власності на земельну ділянку, площею 0,1 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , з цільовим призначенням: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (а.с. 9).

Згідно із домовою книгою щодо реєстрації осіб, що мешкають у будинку АДРЕСА_2 , за вказаною адресою були зареєстровані ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 (а.с. 13-15).

Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_5 перебував у шлюбі з ОСОБА_6 . Від даного шлюбу у них народилися доньки ОСОБА_4 та ОСОБА_14 .

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 29.09.2007 (а.с. 22).

Відповідно до ст. ст. 1216-1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

На момент відкриття спадщини, відповідно до довідки від 19.09.2019 №01.16-13/3/2858, на день смерті ОСОБА_5 за адресою його реєстрації: АДРЕСА_1 , разом із ним були зареєстровані його дружина ОСОБА_6 та доньки ОСОБА_7 та ОСОБА_4 (а.с. 19).

Однак, жодна з них за життя юридично не оформили своїх спадкових прав після смерті своєї ОСОБА_5 .

ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що видно із свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 31.03.2008. На день її смерті разом з нею за адресою: АДРЕСА_1 були зареєстровані її доньки ОСОБА_7 та ОСОБА_4 (а.с. 18, 24).

Як вбачається із свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 22.01.2014, ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 23).

Разом із ОСОБА_7 на день її смерті за адресою: АДРЕСА_1 була зареєстрована її сестра ОСОБА_4 (а.с. 20).

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 від 04.07.2019 (а.с. 21).

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 , ОСОБА_4 є матір`ю позивача - ОСОБА_1 (а.с. 5а).

За відомостями, зазначеними у паспорті громадянина України серії НОМЕР_6 , ОСОБА_1 з 19.06.2001 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 (а.с. 30).

У довідці, виданою головою вуличного комітету, вказано, що ОСОБА_1 проживав за адресою: АДРЕСА_1 , на момент смерті своєї матері ОСОБА_4 та вів з нею господарство (а.с. 10).

Частинами 1, 3 ст . 1268, ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 Кодексу він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Із системного аналізу вказаних положень законодавства слідує, що право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у 6-місячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , почав відлік відповідно з дати її смерті та закінчився 02.01.2020.

Після смерті ОСОБА_4 до державного нотаріуса Сьомої криворізької державної нотаріальної контори звернувся ОСОБА_1 для одержання свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті своєї матері, де 02.03.2021 отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки ним пропущено шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини та не надав документального підтвердження фактичного проживання на день смерті з ОСОБА_4 (а.с. 12).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Окрім того, відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутись до суду за захистом своїх прав за правилами позовного провадження в рамках вирішення цивільно-правового спору.

Судом встановлено та підтверджено показами свідків, що позивач ОСОБА_1 постійно проживав разом зі спадкодавцем ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 на день її смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 , та вважається таким що прийняв спадщину, оскільки протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не заявив про відмову від спадщини.

Як встановлено судом, позивач був впевнений, що у зв`язку із тим, що він проживав до моменту смерті із ОСОБА_4 , тим самим фактично прийняв спадщину після смерті матері, в силу ч. 3 ст. 1268 ЦК України.

У судовому засіданні встановлено, що у вересні 2019 року ОСОБА_1 поїхав на заробітки до Закарпаття, звідки повернувся у березні 2020 року. Через запровадження в Україні карантинних заходів, коли нотаріальні контори були закриті, у зв`язку чим він не мав можливості своєчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини, що також підтвердили допитані у судовому засіданні свідки.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Так, в п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 за №7 визначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Крім того, як слідує з правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постановах у справах №6-85цс12 від 26.09.2012 та №6-1486цс15 від 04.11.2015, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані у випадку одночасної наявності двох обов`язкових умов: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

В силу ст. 12 ЦПК України, Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства та захисту права, повинен сприяти учасникам цивільних правовідносин, які звернулися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у реалізації ними цих прав, у тому числі спадкових.

Так, наведені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини в сукупності із встановленими обставинами, дають суду підстави дійти до висновку про те, що строк для подачі заяви про прийняття спадщини позивач пропустив з поважних причин.

Відтак, на підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України, суд приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог ОСОБА_1 із визначенням йому додаткового строку тривалістю в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , який слід обчислювати з дня набрання рішенням суду законної сили.

Відповідно до ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитись від позову, а відповідач визнати позов на будь-якій стадії провадження по справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У раз визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, якщо визнання відповідачем позову не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

На підставі викладеного вище, оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, враховуючи визнання відповідачами позовних вимог, суд приходить до висновку про задоволення позову.

Надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини, за відсутності спадкового спору стосовно прийняття спадкового майна, є підставою для оформлення за спадкоємцем спадкових прав у встановленому законом порядку.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 13, 19, 76-81, 89, 95, 133, 141, 258, 259, 263-265, 274, 354, 355 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Задовольнити позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Територіальної громади в особі виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, встановлення факту постійного проживання.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , постійно проживав разом із спадкодавцем ОСОБА_4 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час відкриття спадщини, за адресою: АДРЕСА_1 .

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю в три місяці для подання ним заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Додатковий строк тривалістю в три місяці обчислювати з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дати його складання шляхом подання апеляційної скарги через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження, або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_7 , адреса проживання: АДРЕСА_1 .

Представник позивача: ОСОБА_16 , адреса робочого місця: АДРЕСА_5 .

Відповідач 1: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_8 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 .

Відповідач 2: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_9 , адреса проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач 3: Територіальна громада в особі виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради, , юридична адреса: вул. Володимира Великого, буд. 32, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область.

Суддя Хомініч С.В.