Справа № 466/8720/20 Головуючий у 1 інстанції: Баєва О.І.
Провадження № 22-ц/811/893/21 Доповідач в 2-й інстанції: Мельничук О. Я.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2021 року Львівський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Мельничук О.Я.,

суддів Ванівського О.М., Крайник Н.П.

при секретарі Ждан К.О.

з участю представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Львова від 25 січня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_3 до Державної реєстраційної служби Солонківської об`єднаної територіальної громади Львівської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_5 , ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про скасування рішення державного реєстратора,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Шевченківського районного суду м.Львова знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_3 до Державної реєстраційної служби Солонківської об`єднаної територіальної громади Львівської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_5 , ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про скасування рішення державного реєстратора.

Ухвалою Шевченківського районного суду м.Львова від 08.12.2020 року в порядку забезпечення позову заборонено ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо виготовлення та погодження технічної документації, а також правовстановлюючих документів щодо земельної ділянки, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

15.01.2021 року на адресу суду надійшло клопотання ОСОБА_8 про зустрічне забезпечення позову, в якому остання просить заборонити ОСОБА_4 , ОСОБА_3 у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо виготовлення та погодження технічної документації, а також правовстановлюючих документів щодо земельної ділянки, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заяви про зустрічне забезпечення позову покликається на те, що ОСОБА_4 , ОСОБА_3 звернулися до Львівської міської ради для виготовлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку: АДРЕСА_1 . В процесі виготовлення правовстановлюючих документів намагаються виготовити і документи на земельну ділянку: АДРЕСА_1 , якою користуються відповідачі по справі, що може призвести до ускладнень або зробити неможливим виконання рішення.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Львова від 25 січня 2021 року заяву ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_3 до Державної реєстраційної служби Солонківської об`єднаної територіальної громади Львівської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_5 , ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про скасування рішення державного реєстратора - задоволено.

В порядку забезпечення позову заборонено ОСОБА_4 та ОСОБА_3 у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо виготовлення та погодження технічної документації, а також правовстановлюючих документів щодо земельної ділянки, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалу суду в апеляційному порядку оскаржила ОСОБА_3 . Вважає ухвалу суду незаконною. Звертає увагу, що позивач своїми діями не порушувала прав та законних інтересів інших осіб. Позивачі не вчиняли неправомірних дій, виготовлення проекту землеустрою не зачіпає інтереси відповідачів і не утруднить виконання рішення суду. В апеляційній скарзі просить скасувати ухвалу Шевченківського районного суду міста Львова від 25 січня 2021 року про зустрічне забезпечення позову.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , перевіривши матеріали справи та законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_3 не підлягає до задоволенню із наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про задоволення заяви про зустрічне забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з тих обставин, що в порядку забезпечення позову слід заборонити ОСОБА_4 та ОСОБА_3 у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо виготовлення та погодження технічної документації, а також правовстановлюючих документів щодо земельної ділянки, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки у сторін по справі існує довготривалий спір про порядок користування земельними ділянками, і з метою недопущення ускладнення виконання рішення суду, а також з метою недопущення порушення прав та інтересів заявника, права яких можуть бути порушені або вже порушені шляхом вжиття заходів забезпечення позову, застосовано зустрічне забезпечення позову.

З такими висновками колегія суддів погоджується з наступних підстав.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.

Суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову (частини перша, друга статті 154 ЦПК України).

Отже, на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивачів, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідачів.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених частиною третьою статті 154 ЦПК України, в якій зазначено, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідно до частин четвертої-шостої статті 154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

Ухвалою Шевченківського районного суду м.Львова від 08.12.2020 року в порядку забезпечення позову заборонено ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо виготовлення та погодження технічної документації, а також правовстановлюючих документів щодо земельної ділянки, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Дана ухвала постановою Львівського апеляційного суду від 20 травня 2021 року залишена без змін, а апеляційна скарга ОСОБА_1 без задоволення.

При вирішенні заяви про застосування зустрічного забезпечення, суд вирішує не спір між сторонами, а співмірність зустрічного забезпечення із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідачі у зв`язку із забезпеченням позову.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_4 , ОСОБА_3 звернулися до Львівської міської ради для виготовлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку: АДРЕСА_1 , що стверджується ухвалою Львівської міської рад від 14.09.2017 року №2436, а також планом земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 . У зв`язку із тим, що у сторін по справі існує довготривалий спір про порядок користування земельними ділянками, з метою недопущення ускладнення виконання рішення суду, а також з метою недопущення порушення прав та інтересів заявника, права яких можуть бути порушені або вже порушені шляхом вжиття заходів забезпечення позову, суд першої інстанції прийшов до правильного висновку, що заява про зустрічне забезпечення позову підлягає задоволенню.

Застосування заходів забезпечення позову без застосування зустрічних заходів забезпечення позову поставить сторони в нерівні умови, де за наявності даного спору, позивач зможе вчиняти дії щодо виготовлення та погодження технічної документації, а також правовстановлюючих документів щодо земельної ділянки, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , в той час, як відповідачі не зможуть вчиняти будь-які дії щодо виготовлення та погодження технічної документації, а також правовстановлюючих документів щодо земельної ділянки, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Вжиті судом заходи зустрічного забезпечення позову є співмірними заходам вжитими ухвалою про забезпечення позову.

Згідно норм ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

З врахуванням вищенаведеного, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги правильності висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав вважати, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, в зв"язку з чим, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу ОСОБА_3 слід залишити без задоволення, а ухвалу Шевченківського районного суду міста Львова від 25 січня 2021 року слід залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 368, п.1 ч.1 ст. 374, ст.ст. 375, 381, 382, 384, 389 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 - залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Львова від 25 січня 2021 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її постановлення, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 11 жовтня 2021 року.

Головуючий: О.Я. Мельничук

Судді: О.М. Ванівський

Н.П. Крайник