Справа №521/1777/20
Провадження №4-с/521/11/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2021 року м. Одеса

Малиновський районний суд м. Одеси

у складі судді Тополевої Ю.В.,

за участю секретаря Черненко Я.О.,

розглянувши цивільну справу за скаргою ОСОБА_1 на дії приватного виконавця Виконавчого округу Одеської області Притуляка Валерія Миколайовича, заінтересована особа: Акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль»,

ВСТАНОВИВ:

05 лютого 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Малиновського районного суду м. Одеси із скаргою на дії приватного виконавця Виконавчого округу Одеської області Притуляка Валерія Миколайовича, за участі заінтересованої особи Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль», в якій просив визнати неправомірною та скасувати постанову про опис та арешт майна від 18 листопада 2019 року у виконавчому провадженні 60429435; визнати неправомірною та скасувати постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні від 03.12.2019 року у виконавчому провадженні 60429435; визнати неправомірними дії приватного виконавця Виконавчого округу Одеської області Притуляка Валерія Миколайовича по проведенню оцінки майна квартири АДРЕСА_1 та зареєстрована на праві власності за ОСОБА_1 ; визнати протиправною оцінку майна згідно зі звітом ФОП ОСОБА_2 від 06 грудня 2019 року по оцінку майна - квартири АДРЕСА_1 .

Скарга обґрунтована такими обставинами. Рішенням Малиновського районного суду м. Одеси від 25.10.2018 року стягнуто солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованість за кредитним договором № 014/0054/74/42122 від 07 грудня 2005 року у загальному розмірі 31504 долари США 29 центів, що в еквіваленті по курсу НБУ становить 827495 грн. 40 коп. 25.10.2019 року приватним виконавцем Притуляком В.М., на виконання рішення суду, було відкрито виконавче провадження № 60423435. Копія постанови про відкриття виконавчого провадження було направлено за адресою: АДРЕСА_2 , однак заявник зазначає, що фактично зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_3 . Про зміну реєстрації місця проживання боржник повідомляв суд, однак приватним виконавцем ці обставини не були враховані при здійснені направлення поштової кореспонденції. В листопаді 2019 року приватним виконавцем було винесено постанову про опис та арешт майна боржника, порядок складання якої, на думку заявника, було порушено, так як приватний виконавець не звернувся до ОСОБА_1 з вимогою надати доступ до житлового приміщення, зазначеного в постанові та не повідомив боржника про день та час опису квартири. В порушення вимог ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» приватний виконавець не зазначив жодної інформації про матеріали стін, про інші підсобні приміщення, споруди, що, на думку заявника, може суттєво вплинути на визначення ціни об`єкта нерухомого майна, а також не здійснив внутрішній огляд житлового приміщення, що свідчить про порушення процедури опису та арешту житлового приміщення. Крім того, один з понятих, ОСОБА_4 , який був присутній при описі майна боржника, є, на думку заявника, завідомо заінтересованою особою, адже він стажується у приватного виконавця Притуляка В.М., за адресою: м. Одеса, вул. Гоголя, 19, оф. 1., та є студентом 4-го курсу факультету адвокатури Національного університету «Одеська юридична академія», в якому приватний виконавець Притуляк В.М. викладає на кафедрі цивільного процесу. Після винесення постанови про опис та арешт майна боржника, приватний виконавець прийняв постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні та зобов`язав ФОП ОСОБА_2 надати звіт щодо ринкової вартості описаного майна. Вказана постанова, на думку ОСОБА_1 , також була прийнята з порушенням встановлених законом правил та процедур, оскільки огляд об`єкта оцінки не проводився суб`єктом оціночної діяльності, приватний виконавець не звертався до боржника з проханням доступу до вказаного майна; суб`єкт оціночної діяльності суб`єкт господарювання був визначений не на конкурсних засадах, а сама постанова не була направлена боржнику, чим позбавив останнього можливості бути обізнаним щодо результатів визначення вартості чи оцінки майна для надання заперечень щодо процедури призначення суб`єкта оціночної діяльності. Крім того, вартість оціненого майна, що зазначена у звіті, не відповідає ринковій вартості майна, що може завдати суттєвих втрат боржнику у зв`язку із реалізацією такого майна за вартістю, суттєво нижчою від ринкової.

07 квітня 2020 року приватним виконавцем Притуляком В.М. до суду подано відзив на скаргу із запереченнями проти задоволення скарги. В обґрунтування заперечень, приватний виконавець зазначив, що боржник повідомлявся про відкриття виконавчого провадження відповідно до вимог ч. 1 ст. 28 Закону України «Про виконавче провадження» за адресою, зазначеною у виконавчому документі; обов`язок виконавця по повідомленню боржника про опис та арешт майна, виходячи із змісту Закону України «Про виконавче провадження» відсутній, а передбачене лише право сторін брати участь у вчиненні виконавчих дій; твердження боржника про обов`язок приватного виконавця оглянути квартиру в середині не ґрунтуються на чинному законодавстві, так як нормами Закону України «Про виконавче провадження» не передбачено обов`язкове проникнення виконавця у приміщення, яке підлягає опису. Доводи боржника про участь у виконавчих діях в якості понятого ОСОБА_4 , який, на думку заявника є стажистом у приватного виконавця Притуляка В.М., не підтверджено жодним доказом. Щодо постанови про призначення суб`єкта оціночної діяльності приватний виконавець зазначає, що будь-які наступні дії суб`єкта оціночної діяльності не можуть впливати на правомірність постанови про його призначення; сам же суб`єкт оціночної діяльності, виходячи із вимог Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» не зобов`язаний проникати всередину об`єкта нерухомості для ознайомлення з ним. Щодо повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна приватний виконавець зазначає, що ним було вжито всіх необхідних заходів щодо повідомлення боржника з результатами визначення вартості належного йому майна, зокрема повідомлення направлено у строки, визначені законодавством за адресою боржника: АДРЕСА_3 .

Представник ОСОБА_1 у відкритому судовому засіданні підтримала доводи скарги та наполягала на її задоволенні.

Приватний виконавець Виконавчого округу Одеської області Притуляк Валерій Миколайович у відкрите судове засідання не з`явився, будучи повідомленим про дату, час і місце судового засідання належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяву про розгляд справи у його відсутність до суду не подав.

Представник Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» у відкритому судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги, зазначивши, що дії приватного виконавця Притуляка В.М., в межах виконавчого провадження, здійснені у відповідності з вимогами Закону України «Про виконавче провадження».

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши і оцінивши наявні у справі докази вважає, що скаргу ОСОБА_1 належить задовольнити частково, зважаючи на такі обставини.

Гарантією прав фізичних і юридичних осіб у виконавчому провадженні є можливість оскарження дій або бездіяльності державних або приватних виконавців.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ЗУ «Про виконавче провадження», рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до суду, який видав виконавчий документ, у порядку, передбаченому законом.

Відповідно до ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Судом встановлено, що в провадженні Приватного виконавця Виконавчого округу Одеської області Притуляка Валерія Миколайовича перебуває виконавче провадження № 60423435 з примусового виконання виконавчого листа № 521/12969/17, виданого Малиновським районним судом міста Одеси 04 вересня 2019 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» грошової суми у розмірі 31 504 Долари США 29 центів (т. 2 а. с. 4).

Виконавче провадження відкрито 25.10.2019 року (т. 2 а. с. 10).

Підставою для відкриття виконавчого провадження стала заява ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» про відкриття виконавчого провадження, зареєстрована 18.10.2019 року (т. 2 а. с. 3).

25 жовтня 2019 року приватним виконавцем Притуляком В.М. винесено постанову про арешт майна боржника, відповідно до якої накладено арешт на квартиру в АДРЕСА_3 та на 1/3 частину квартири в АДРЕСА_2 (т. 2 а. с. 24).

18 листопада 2019 року приватним виконавцем Притуляком В.М. винесено постанову про опис та арешт майна боржника. Відповідно до вказаної постанови описано та накладено арешт на квартиру в АДРЕСА_3 (т. 2 а. с. 41).

Обґрунтовуючи незаконність дій приватного виконавця щодо проведення опису та арешту майна заявник посилається на порушення порядку проведення опису майна боржника та винесення постанови про опис та арешт майна, а саме, приватний виконавець не звертався до ОСОБА_1 з вимогою надати доступ до житлового приміщення, зазначеного в постанові та не повідомляв боржника про день та час опису квартири. Крім того, в порушення вимог ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» приватний виконавець не зазначив інформації про матеріали стін, про інші підсобні приміщення, споруди, та не здійснив внутрішній огляд приміщення.

З такими доводами ОСОБА_1 суд не погоджується.

Пунктом 9 частини 2 статті 129 Конституції України передбачено одну із основних засад судочинства - обов`язковість рішень суду, виконання будь-якого рішення є невід`ємною частиною правосуддя, а у ст. 19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень, та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Зазначене конституційне положення відображено і у ст. 18 ЦПК України, згідно з якою судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Отже, виконання судових рішень у цивільних справах є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які проводяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Згідно з ч. ч. 1,2 ст. 18 ЗУ «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

На підставі ч. 5 ст. 26 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець не пізніше наступного робочого дня з дня надходження до нього виконавчого документа виносить постанову про відкриття виконавчого провадження, в якій зазначає про обов`язок боржника подати декларацію про доходи та майно боржника, попереджає боржника про відповідальність за неподання такої декларації або внесення до неї завідомо неправдивих відомостей. У постанові про відкриття виконавчого провадження за рішенням, примусове виконання якого передбачає справляння виконавчого збору, державний виконавець зазначає про стягнення з боржника виконавчого збору в розмірі, встановленому статтею 27 цього Закону.

Частиною 1 статті 28 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що порядок надсилання копій постанов виконавця та інші документи виконавчого провадження доводяться виконавцем до відома сторін та інших учасників виконавчого провадження, надсилаються адресатам простим поштовим відправленням або доставляються кур`єром, крім постанов про відкриття виконавчого провадження, які надсилаються рекомендованим поштовим відправленням. Боржник вважається повідомленим про початок примусового виконання рішень, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі. Документи виконавчого провадження надсилаються стягувачу та боржнику за їхніми адресами, зазначеними у виконавчому документі. У разі зміни стороною місця проживання чи перебування або місцезнаходження документи виконавчого провадження надсилаються за адресою, зазначеною у відповідній заяві сторони виконавчого провадження. Документи виконавчого провадження доводяться до відома або надсилаються адресатам не пізніше наступного робочого дня з дня їх винесення.

За приписами ч. 7 ст. 26 Закону України «Про виконавче провадження» у разі якщо в заяві стягувача зазначено конкретне майно боржника, виконавець негайно після відкриття виконавчого провадження перевіряє в електронних державних базах даних та реєстрах наявність права власності або іншого майнового права боржника на таке майно та накладає на нього арешт. На інше майно боржника виконавець накладає арешт в порядку, визначеному ст. 56 цього Закону.

Відповідно до ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна. Виконавець за потреби може обмежити право користування майном, здійснити опечатування або вилучення його у боржника та передати на зберігання іншим особам, про що він виносить постанову або зазначає обмеження в постанові про арешт.

В ч. 5 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що про проведення опису майна (коштів) боржника виконавець виносить постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника. У постанові про опис та арешт майна (коштів) боржника обов`язково зазначаються, зокрема, якщо опису підлягає будівля, споруда, приміщення, квартира - загальна площа, кількість кімнат (приміщень), їх площа та призначення, матеріали стін, кількість поверхів, поверх або поверхи, на яких розташоване приміщення (квартира), інформація про підсобні приміщення та споруди. Копія постанови про опис та арешт майна (коштів) надається сторонам виконавчого провадження.

Порядок опису майна та передачі його на зберігання також визначено у п. 10 розділу VIIІ Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012р. №512/5, згідно з яким після виявлення майна (коштів) боржника виконавець проводить опис та арешт цього майна (коштів), про що виносить постанову. У постанові про опис та арешт майна (коштів) боржника повинні бути вказані: назва кожного внесеного в постанову предмета і його відмінні ознаки (вага, метраж, розмір, форма, вид, колір, товарний знак, проби, виробнича марка, дата випуску, ступінь зносу тощо); якщо вилучені предмети мають ознаки дорогоцінних металів, каменів органічного та неорганічного утворення, перлів тощо, то вони ретельно описуються з визначенням усіх особливих ознак, відповідним чином пакуються в конверт, прошиваються, підписуються виконавцем та іншими учасниками, які були присутніми під час опису; якщо проводилось опечатування предмета, зазначається, які предмети, приміщення, сховища були опечатані, кількість накладених печаток та спосіб опечатування; прізвище, ім`я та по батькові особи, якій передано майно на зберігання, а якщо майно передано на зберігання не боржнику, а іншій особі, - паспортні дані, її місце проживання (далі - зберігач); відмітка про роз`яснення зберігачеві майна обов`язків із збереження майна, попередження про кримінальну та іншу відповідальність, встановлену законодавством, за його розтрату, відчуження, приховування, підміну, пошкодження, знищення або інші незаконні дії з майном, на яке накладено арешт; якщо виконавець установив зберігачеві обмеження права користуватися майном, зазначаються вид, обсяги і строки обмеження; відмітка про роз`яснення сторонам виконавчого провадження або заставодержателю про можливість у 10-денний строк з дня винесення постанови досягти згоди щодо вартості майна та необхідність письмово повідомити про це виконавця; зауваження або заяви стягувача, боржника, осіб, що були присутні при описі.

Постанова про опис та арешт майна (коштів) підписується виконавцем, понятими, зберігачем майна, боржником та стягувачем, їх представниками, а також іншими особами, які були присутні при проведенні опису майна (коштів). У разі відмови від підпису осіб, що були присутні при виконанні, про це робиться відмітка в постанові.

Судом встановлено, що постанова приватного виконавця від 18.11.2019р. про опис та арешт майна боржника квартири АДРЕСА_1 містить зазначення загальної площі квартири 66,4 кв. м, житлової площі 40,0 кв. м. В постанові описано розміщення нерухомого майна (на другому поверсі 10-ти поверхневого будинку), наведено перелік всіх приміщень, Також вказано, що опис об`єкта проведено відповідно до наявної в матеріалах провадження технічної документації у зв`язку із відсутністю доступу до майна.

Не зазначення приватним виконавцем у постанові від 18.11.2019р. опису та арешту майна боржника інформації щодо матеріалів стін, інших підсобних приміщень та споруд не може бути підставою для скасування оскаржуваної постанови, оскільки це не свідчить про те, що такими діями виконавця було порушено права чи свободи боржника.

За приписами статті 19 Закону України «Про виконавче провадження» сторони виконавчого провадження мають право брати участь у вчиненні виконавчих дій. Відсутність боржника при проведені опису майна не може бути перешкодою для проведення такого опису. Вказаного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 15.10.2019 року у справі № 904/1069/18.

Під час судового засідання представник ПАТ «Райффайзен Бак Аваль» надав пояснення суду, що був особисто присутнім при описі майна ОСОБА_1 , в ході якого, боржник та члени його сім`ї, будучи дома, не допустили приватного виконавця ОСОБА_5 до житлового приміщення, спілкуючись із останнім за закритими дверима тамбуру. Вказані пояснення не були спростовані представником заявника в судовому засіданні.

Суд звертає увагу, що постанова про опис та арешт майна боржника складена у присутності понятих та містить їх підписи.

Доводи заявника про заінтересованість понятого ОСОБА_4 в зв`язку із його стажуванням у приватного виконавця Притуляка В.М. не знайшли підтвердження жодним належним та допустимим доказом під час розгляду справи.

Аналізуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що приватний виконавець при винесенні постанови про опис та арешт майна та при самому опису майна боржника діяв законно, обґрунтовано та в межах повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження».

Відповідно до ч.1 та п.1 ч.2 ст.18 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Виконавець зобов`язаний здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом.

Згідно з ст.20 Закону України «Про виконавче провадження» для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання.

Як зазначено у п.8 розділу ІІ Інструкції з організації примусового виконання рішень затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 02.04.2012 року №512/59, зареєстрованого в Міністерстві юстиції 02.04.2012 року №489/20802 в редакції наказу Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2832/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30.09.2016 року № 1302/29432 для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець з власної ініціативи або за заявою сторін призначає своєю постановою експерта або спеціаліста (у разі необхідності - кількох експертів або спеціалістів), а для оцінки майна (майнових прав) - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання, а також у разі потреби - перекладача.

Відповідно до ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна. Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення.

Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Постановою приватного виконавця Притуляка В.М. від 03.12.2019 року призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ФОП ОСОБА_2 та попереджено суб`єкта оціночної діяльності про кримінальну відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків під час здійснення виконавчого провадження, надання завідомо неправдивого звіту з питань, що містяться в постанові (т.12 а.с.53).

Згідно супровідного листа від 03 грудня 2019 року № 6452 постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності відповідно до вимог ст.28 Закону України «Про виконавче провадження» була направлена боржнику ОСОБА_1 за адресами: АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 (т.2 а. с. 52).

06. 12. 2019 року за результатами проведеної оцінки майна боржника ТОВ Сусорова О.В. складено звіт про оцінку майна, відповідно до якого вартість квартири АДРЕСА_4 на дату оцінки становить 1 015 862 грн. грн.

Частиною 1 ст.10 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» та п.51 Національного Стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» визначено, що незалежна оцінка майна проводиться на підставі договору на проведення оцінки між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки або на підставі ухвали суду про призначення відповідної експертизи щодо оцінки майна.

Як вбачається з матеріалів справи 09 грудня 2019 року приватним виконавцем Притуляком В.М. був зареєстрований Звіт про оцінку квартири за № 6379 (т.2 а. с. 58).

Зі Звіту про оцінку вищевказаної квартири вбачається, що замовником оцінки є приватний виконавець Виконавчого округу Одеської області Притуляк Валерій Миколайович, а підставою для оцінки є договір № 6 від 10.06.2019 року.

Суд відхиляє доводи заявника про порушення вимог ч. 2 ст. 10 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», відповідно до якої, якщо законодавством передбачена обов`язковість проведення незалежної оцінки майна, орган державної влади та органи місцевого самоврядування виступають замовниками проведення такої оцінки майна шляхом укладення договорів з суб`єктами оціночної діяльності суб`єктами господарювання, визначеними на конкурсних засадах у порядку, встановленому законодавством.

Приватний виконавець не відноситься до системи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, що дає підстави вважати, що доводи заявника щодо неправильності визначення приватним виконавцем суб`єкта оціночної діяльності для проведення оцінки майна боржника, зокрема не на конкурсних засадах, є необґрунтованими.

Щодо посилання заявника на порушення п.50 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року №1440, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання (абзац третій частини другої статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Згідно з ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору.

Відповідно до приписів ст.3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Частиною 6 ст.9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Національний стандарт №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджений постановою КМУ від 10 вересня 2003 №1440 є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна.

Згідно з статтею 12 Закону про оцінку майна та умовами абзацу сьомого пункту 51 Національного стандарту №1 незалежна оцінка майна передбачає складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки. Пункти 56 та 57 Національного стандарту №1 передбачають, що висновок про вартість об`єкта є складовою частиною такого звіту.

Звіт про оцінку майна підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання (згідно із пунктом 59 Національного стандарту №1). Висновок підписується оцінювачем (оцінювачами), який безпосередньо проводив оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання (абзац третій пункту 60 Національного стандарту № 1).

Оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності несуть відповідальність за недостовірну чи необ`єктивну оцінку майна згідно із законодавством (абзац перший пункту 55 Національного стандарту № 1).

Поняття, що вживаються у цьому Стандарті, використовуються в інших національних стандартах. Даним Стандартом (п.п.50-55), зокрема, визначені загальні вимоги до проведення незалежної оцінки майна.

Таким чином, оцінка нерухомого майна має здійснюватися у відповідності до Національного стандарту №2 «Оцінка нерухомого майна» з урахуванням вимог Національного стандарту №1, яким визначено загальні засади.

Згідно з приписами п.50 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється, зокрема, ознайомлення з об`єктом оцінки.

Відповідно до п.51 вказаного Національного стандарту незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: - укладення договору на проведення оцінки, - ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація об`єкта оцінки та пов`язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об`єкта оцінки на нову дату (у разі потреби).

Пунктом 53 зазначеного стандарту передбачено, що незалежно від обраних підходів та методів оцінки оцінювач повинен: зібрати та проаналізувати всі істотні відомості про об`єкт оцінки, зокрема вихідні дані про його правовий статус, відомості про склад, технічні та інші характеристики, інформацію про стан ринку стосовно подібного майна, відомості про економічні характеристики об`єкта оцінки (прогнозовані та фактичні доходи і витрати від використання об`єкта оцінки, у тому числі від його найбільш ефективного використання та існуючого використання); проаналізувати існуючий стан використання об`єкта оцінки та визначити умови його найбільш ефективного використання; зібрати необхідну інформацію для обґрунтування ставки капіталізації та (або) ставки дисконту; визначити правові обмеження щодо об`єкта оцінки врахувати їх вплив на вартість об`єкта оцінки; обґрунтувати застосування методичних підходів, методів та оціночних процедур, у разі потреби застосування спеціальних методів оцінки та оціночних процедур (комбінування кількох методичних підходів або методів).

Відповідно до пп.10 абзацу 2 п.56 Національного стандарту звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен, серед іншого, містити письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість.

Отже, незважаючи на вибір експертом методичного підходу оцінки майна (дохідний, порівняльний) підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує, в будь-якому випадку, укладення договору на проведення оцінки та ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього.

Фактичне ознайомлення з майном, яке є предметом оцінки, можливе при доступі оцінювача до цього майна. Зважаючи на характер об`єкта оцінки (квартира), ознайомлення з таким майном не може відбуватися без її обстеження на дату оцінки та відповідно потребує доступу до неї, який має забезпечити боржник.

Обґрунтовуючи скаргу ОСОБА_1 вказував на те, що огляд (обстеження) об`єкту оцінки не проводився суб`єктом оціночної діяльності, останній не звертався до нього з проханням доступу до вказаного майна.

Разом з тим, зі Звіту про оцінку від 06 грудня 2019 року у Розділі «Коротка характеристика об`єкта оцінки» суб`єктом оціночної діяльності зазначено, що технічний стан об`єкта оцінки «задовільний» (т.2 а.с.59).

При цьому, у Звіті про оцінку від 06 грудня 2019 року суб`єктом оціночної діяльності не зазначено дати проведення огляду квартири.

Абзац чотирнадцятий пункту 3 Національного стандарту №1 дає чітке визначення необ`єктивної оцінки. Її встановлення має відбуватись у відповідності до конкретних фактів, а не припущень.

Необ`єктивна оцінка - оцінка, яка ґрунтується на явно неправдивих вихідних даних, навмисно використаних оцінювачем для надання необ`єктивного висновку про вартість об`єкта оцінки (абзац чотирнадцятий пункту 3 Національного стандарту №1).

Неякісна (недостовірна) оцінка - оцінка, проведена з порушенням принципів, методичних підходів, методів, оціночних процедур та (або) на основі необґрунтованих припущень, що доводиться шляхом рецензування (абзац п`ятнадцятий пункту 3 Національного стандарту №1).

Згідно частини 5 статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку.

Якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки, вони мають право подати виконавцю заперечення в десятиденний строк з дня надходження повідомлення.

У разі заперечення однієї із сторін проти результатів оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, виконавець призначає рецензування звіту про оцінку майна.

Пунктом 62 Національного стандарту №1 передбачено, що рецензування звіту про оцінку майна здійснюється на вимогу особи, яка використовує оцінку майна та її результати для прийняття рішень, у тому числі на вимогу замовників (платників) оцінки майна, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, судів та осіб, які заінтересовані у неупередженому критичному розгляді оцінки майна, а також за власною ініціативою суб`єкта оціночної діяльності. Підставою для проведення рецензування є письмовий запит до осіб, які відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» мають право здійснювати рецензування звіту про оцінку майна.

Рецензування здійснюється відповідно до вимог «Положення про порядок рецензування звітів про оцінку майна та майнових прав рецензентами, що працюють у штаті Фонду державного майна України, його регіональних відділень та представництв» затвердженого наказом Фонду державного майна України №1585/1 від 31 жовтня 2011 року.

Згідно з п.4.1 даного Положення відповідно до положень статті 4 Закону рецензування звіту про оцінку майна полягає в його критичному розгляді та наданні висновків щодо його повноти, правильності виконання та відповідності застосованих процедур оцінки майна вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна в порядку, визначеному Законом та нормативно-правовими актами з оцінки майна.

Як вбачається з матеріалів справи заявник не подавав приватному виконавцю заперечення проти звіту про оцінку від 06 грудня 2019 року та останнім рецензування звіту не призначалося.

Разом із цим, 29.03.2021 року заявник надав до суду рецензію на Звіт, виконану ТОВ «ЕКСПЕРТ ІН» 01.03.2021 року, із якого вбачається, що Звіт класифікується як такий, що не відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, є неякісним та (або) непрофесійним і не може бути використаний.

Вказана рецензія не дає суду підстав дійти до висновку про те, що оцінка майна є протиправною, так як за приписами ч. 6 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно. Таким чином, строк дійсності Звіту сплив 06.06.2020 року.

Таким чином вимоги заявника щодо визнання неправомірною та скасування постанови про призначення суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання від 18.11.2019 року та визнання протиправною оцінки майна згідно зі Звітом ФОП « ОСОБА_2 від 06.12.2019 року задоволенню не підлягають.

Разом з тим, предметом даної скарги є також визнання неправомірними дій приватного виконавця по проведенню оцінки майна.

Надаючи оцінку вказаним вимогам суд вважає, що приватний виконавець не в повній мірі дотримався вимог діючого законодавства, яке регулює дії виконавця по проведенню оцінки майна, так як матеріали справи не містять відомостей про те, що приватний виконавець звертався до ОСОБА_1 з вимогою щодо надання доступу суб`єкту оціночної діяльності до об`єкта оцінки.

А тому, суд вважає, що приватним виконавцем Притуляком В.М. не в повній мірі вчинялися дії відповідно до вимог Закону України «Про виконавче провадження» та у межах його повноважень.

Відповідно до ст.451 ЦПК України за результатами розгляду скарги суд постановляє ухвалу.

У разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника).

Якщо оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність були прийняті або вчинені відповідно до закону, в межах повноважень державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця і право заявника не було порушено, суд постановляє ухвалу про відмову в задоволенні скарги.

Враховуючи наведене, суд вважає скаргу ОСОБА_1 частково обґрунтованою і такою, що підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 447-451 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_1 на дії приватного виконавця Виконавчого округу Одеської області Притуляка Валерія Миколайовича, заінтересована особа: Акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» задовольнити частково.

Визнати неправомірними дії приватного виконавця Виконавчого округу Одеської області Притуляка Валерія Миколайовича по проведенню оцінки майна квартири АДРЕСА_1 та зареєстрована на праві власності за ОСОБА_1 .

В іншій частині вимог відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Малиновський районний суд міста Одеси шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 6 квітня 2021 року.

Суддя: Ю.В. Тополева

01.04.21