Справа №672/908/21
Провадження №2/672/483/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2021 року м. Городок

Городоцький районний суд Хмельницької області в складі: головуючого судді Шинкоренка С.В., за участю секретаря Терещук Н.А., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Городка цивільну справу №672/908/21 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Городоцької міської ради Хмельницької області

про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулися в суд з позовом до Городоцької міської ради Хмельницької області, про визнання права власності на спадкове майно, що залишилось після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . До складу спадкового майна входить садиба, що знаходиться по АДРЕСА_1 .

Позивачі зазначили що вони є спадкоємцями за законом і відповідним чином прийняли спадщину.

Позивачі звернулися до нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтв про право на спадщину на садибу. Однак їм було відмовлено у вчинені будь-яких нотаріальних дій, оскільки відсутні документи що підтверджують право власності на садибу за спадкодавцем.

В судове засідання позивачі не з`явилися, проте їх представник подав до суду заяву про слухання справи за їх відсутності та просить позов задовольнити, визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , у рівних частках за кожним, право власності на садибу, що знаходиться по АДРЕСА_1 та складається з: 1) глиновалькованого житлового будинку "А" загальною площею 60.0 м.кв., житловою площею 36.9 м.кв.; 2) цегляного хліва "Б" площею 54.2 м.кв.; 3) цегляного гаража "В" площею 32.8 м.кв.; 4) цегляного хліва "Г" площею 11.2 м.кв.; 5) цегляного хліва «Д» площею 7.8 м.кв.; 6) цегляного хліва «Е» площею 11.2 м.кв.; 7)цегляного гаража Є» площею 23.8 м.кв.; 8) камінного погребу «З» площею 16.7 м.кв..

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, однак до суду надійшла заява про те, що останній - позов визнає в повному обсязі і просить справу розглянути за його відсутності.

Ч. 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Враховуючи дану норму закону, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін (їх представників).

Суд, оголосивши заяви сторін (їх представників), перевіривши матеріали справи в межах наданих суду доказів, вважає, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

В ч.3 ст.200 ЦПК України визначено, що: За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

З копії спадкової справи №688/2007, заведеної 04.10.2007 року після смерті ОСОБА_3 , яка була витребувана судом із Хмельницького обласного державного нотаріального архіву вбачається, що його спадкоємцем за законом був онук ОСОБА_4 , який належним чином спадщину прийняв (а.с.77-85).

Проте, нотаріусом при формуванні спадкової справи не було враховано, що після смерті ОСОБА_3 спадщину також прийняв його інший онук, який на той час був неповнолітнім ОСОБА_1 .

Так, з виписки із по господарських книг Немиринецької сільської ради за 1991-2020 р.р. від 11.01.2021 р. №14 вбачається, що на час смерті ОСОБА_3 з ним в одному господарстві були зареєстровані та проживали: невістка ОСОБА_2 , онуки ОСОБА_4 та ОСОБА_1 (а.с. 24).

У відповідності до ч.3 ст.1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

З таких обставин, оскільки ОСОБА_1 від прийняття спадщини у визначені законодавством строки не відмовлявся він є таким, який її прийняв разом із своїм братом ОСОБА_4 .

Суд не погоджується із твердженнями позивачів про те, що спірний будинок належав на праві спільної сумісної власності подружжю ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , оскільки дана обставина спростовується копією свідоцтва про одруження, з якого вбачається що одружились вони 18.08.1962 року. А із звіту про технічний стан будинку від 16.11.2020 року вбачається рік побудови будинку 1950 (а.с. 16,50-60).

За таких обставин, суд вважає неналежним доказом копію спадкової справи після смерті ОСОБА_5 , оскільки вона не має жодного відношення до вказаного предмету позову (а.с. 86-97).

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, належним чином спадщину після смерті діда не оформив (а.с. 39).

Як вбачається із копії спадкової справи від 16.06.2016 року №231/2016, заведеної після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , його спадкоємцями є дружина ОСОБА_6 та матір ОСОБА_2 . У відповідності до укладеного договору про розподіл спадкового майна від 08.06.2017 року, спадкоємці досягнули угоди з приводу розподілу спадкового майна, зокрема будинок АДРЕСА_1 відійшов у власність ОСОБА_2 (а.с. 100-132).

В підтвердження складу спадкового майна до матеріалів справи долучено довідку КП "Городоцьке БТІ" від 17.12.2020 р. №697 про склад спадкової садиби. Будівництва, реконструкції та перепланувань, здійснення яких відповідно до чинного законодавства передбачає наявність дозвільних документів серед об`єктів, що спадкуються - не виявлено (а.с.45).

В підтвердження вартості спадкового майна до матеріалів справи долучено звіт №103 від 18.12.2020 року про оцінку садиби по АДРЕСА_1 , у відповідності до якого її вартість складає 55168 грн. (а.с.61-68).

Позивачі у встановленому порядку не можуть оформити право власності на дану садибу, оскільки за життя спадкодавця не було виготовлено правовстановлюючих документів на неї. Підтвердженням цього є постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 17.12.2020 р. та від 17.08.2021 року, що містяться в матеріалах справи (а.с.42-43).

Згідно звіту технічного стану житлового будинку від 16.11.2020 р. вбачається, що спадкова садиба відповідає вимогам надійності і є можливість її безпечної експлуатації (а.с.50-60).

Ч.1 ст. 1297 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Суд приходить до висновку, що оскільки спадкування охоплює перехід всіх прав та обов`язків (за винятком визначених законом, які не можуть входити до складу спадщини ст. 1219 ЦК України), то спадкуванню підлягають і права та обов`язки щодо об`єктів нерухомого майна, які знаходились у володінні спадкодавця хоча і не були оформленні у встановленому законом порядку. А отже такі права та обов`язки можуть успадковуватись, оскільки вони не припиняються зі смертю спадкодавця, а будуть існувати доти, доки буде існувати об`єкт нерухомості та до юридичного оформлення прав власності на нього спадкоємцем.

Садиба - це земельна ділянка разом з розташованими на ній житловим будинком, господарсько-побутовими будівлями, наземними і підземними комунікаціями, багаторічними насадженнями (ч.1 ст. 381 ЦК України).

Враховуючи норми статей 186, 380, 381 ЦК України, господарсько-побутові будівлі (сарай, гараж, санвузол і под.), наземні і підземні комунікації (водопостачання, очисні споруди тощо), що розташовані з житловим будинком на одній земельній ділянці і призначені для забезпечення власника необхідними засобами благоустрою, вважаються приналежністю головної речі і не є самостійними нерухомими речами.

Крім того, суд бере до уваги і позицію представника відповідача, який згідно поданої заяви позовні вимоги визнав у повному обсязі, що згідно положень ч.4 ст.206 ЦК України є підставою для ухвалення рішення про задоволення позову.

Судом встановлено, що таке визнання позову не суперечить закону та не порушує права третіх осіб.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Також, оскільки визнання позову відповідачем мало місце до початку розгляду справи судом по суті, то у порядку, визначеному ч.1 ст.142 ЦПК України, суд приходить до висновку про можливість повернення позивачам з державного бюджету 50 % судового збору, сплаченого при поданні позову.

Керуючись ст.ст. 200, 263-265 ЦПК України, ст. 1216-1222, 1297-1299 ЦК України , суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , у рівних частках за кожним, право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на садибу, яка знаходиться по АДРЕСА_1 та складається з: 1) глиновалькованого житлового будинку "А" загальною площею 60.0 м.кв., житловою площею 36.9 м.кв.; 2) цегляного хліва "Б" площею 54.2 м.кв.; 3) цегляного гаража "В" площею 32.8 м.кв.; 4) цегляного хліва "Г" площею 11.2 м.кв.; 5) цегляного хліва «Д» площею 7.8 м.кв.; 6) цегляного хліва «Е» площею 11.2 м.кв.; 7)цегляного гаража Є» площею 23.8 м.кв.; 8) камінного погребу «З» площею 16.7 м.кв..

Повернути з державного бюджету ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - 50 % сплаченого судового збору, що становить по 227 грн. 00 коп. кожному.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається до суду апеляційної інстанції через Городоцький районний суд Хмельницької області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Позивач: ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 .

Позивачка: ОСОБА_2 , ІПН НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 .

Представник позивачів: адвокат Вільчинський Василь Онуфрійович, ІПН НОМЕР_3 , АДРЕСА_3 .

Відповідач: Городоцька міська рада Хмельнцької області, , інд. 32000, вул. Грушевського 53 м. Городок, Хмельницької області.

Суддя: