ГОРОДИЩЕНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 691/1076/20
провадження № 2/691/140/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2021 рокум. Городище

Городищенський районний суд Черкаської області в складі судді Синиці Л.П., за участю секретаря судових засідань Коваленко А.В., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засідання в залі суду м. Городище Черкаської облсті, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача ОСОБА_3 про відшкодування вартості понесених затрат на утримання нерухомого майна,

ВСТАНОВИВ:

21.09.2020 позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, про стягнення з відповідача ОСОБА_2 на її користь 31875 грн. понесених витрат на поліпшення домоволодіння по АДРЕСА_1 , оскільки після смерті власника ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), зобов`язання щодо відшкодування витрат на поліпшення житлових умов входять до складу спадщини та підлягають до застосування норми ст.1282 ЦК України, мотивуючи тим, що 25.02.2014 року ОСОБА_4 видала довіреність та передала їй ключі від свого будинку та надала право користування з підтриманням його у належному стані. ОСОБА_5 не заперечував щодо утримання домоволодіння, поліпшення умов та запевняв що з часом вирішить питання щодо переходу права власності до чоловіка позивача ОСОБА_6 , проте сам помер раніше своєї матері ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла, внаслідок чого відкрилася спалщина на її майно. Після її смерті будинок продовжував залишатися у володінні позивача і вимог про його витребування ні від кого не поступило. Відповідач ОСОБА_2 запевняв, що претендувати на спадкове майно не буде, тим більше займатися його узаконенням. В липні 2020 року стало відомо, що спадщина узаконена, вимагають повернення ключів від будинку по АДРЕСА_1 , або його купівлі за 1500 доларів. Тягар утримання майна відповідач не несе. Утримання належного майна ОСОБА_4 обходилося близько 15000 гривень на рік. Оскільки з 2014 року сімя позивача повністю утримувала дане домоволодіння в належному стані зі згоди ОСОБА_4 та її сина ОСОБА_5 поліпшували його житлові умови (ремонт криші, вікон та забору), заклали фруктовий сад, який на даний час вже приносить плоди, то понесла вирати, які підлягають стягненню з спадкоємця ОСОБА_2 ..

30.10.2020 ухвалою судді відкрито загальне позовне провадження, цивільну справу призначено до підготовчого судового засідання.

В судове засідання 27.09.2021 позивач ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача ОСОБА_3 не зявилися, без повідомлення причин, повідомлялися належно та своєчасно, заяв (клопотань) на адресу суду не надходило.

Судом на обговорення було поставлено питання про залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача.

ОСОБА_2 (відповідач) у судовому засіданні не наполягає на судовому розгляді справи та висловив думку про те, що позов підлягає залишенню без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає залишенню без розгляду, виходячи з такого.

За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду (п.1 ч.2 ст.200 ЦПК України).

Цивільне судочинство, згідно ст. ст. 12, 13 ЦПК України, здійснюється на засадах змагальності та диспозитивності. Особа на власний розсуд користується своїми процесуальними правами та обов`язками відповідно до зазначених положень, а також положень, визначених ст. ст 43, 49 ЦПК України, але зобов`язана здійснювати їх добросовісно (ч.1 ст.44 ЦПК України).

Судові засідання в даній цивільній справі були призначені на 30.11.2020, 13.01.2021, 09.04.2021, 17.08.2021 не відбулися, слухання відкладено на 27.09.2021. Судом вжито усіх заходів для повідомлення позивача про розгляд даної справи.

Позивач в підготовчі судові засідання, що були призначені на 17.08.2021, 27.09.2021 не зявилася, повідомлена про час і місце судового розгляду цивільної справи за її позовом належним чином, за адресою місця проживання (реєстрації), яка була вказана позивачем у позовній заяві: АДРЕСА_2 , підтверджено поштовою кореспонденцією (рекомендованим листом) № 262 (на 17.08.2021), № 429 (на 27.09.2021), заяв чи клопотань про поважність неявки до суду не подала, як і не надходило листів щодо зміни адреси для листування, чи заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його незявлення не перешкоджає вирішенню спору (ч.5 ст.223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи (п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України).

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Так, позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Конституція України закріплює гарантію права звернення до суду за захистом прав (свобод чи законних інтересів), але не має на меті гарантувати сам судовий розгляд (судове слухання), якщо сторона своєю процесуальною поведінкою вказує на втрату матеріально - правового інтересу у вирішенні спору.

Отже, положення закону (ст.233, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України) пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ст.121 ЦПК України та ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року. При цьому, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

Дві підряд неявки в судове засідання позивача суд розцінює як втрату позивачем інтересу до результатів розгляду справи.

За вищевикладених обставин суд, з урахуванням строків розгляду справи, часу знаходження справи у провадженні суду, поведінки позивача щодо виконання свого обовязку явки в судове засідання, відсутності заяви про розгляд справи за її відсутності, вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду.

При цьому суд зазначає, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторно звернутись до суду з даною позовною заявою.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 43, 49, 200, 233, 257 ч.1 п.3, 260 - 261, 353 - 354 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача ОСОБА_3 про відшкодування вартості понесених затрат на утримання нерухомого майна, залишити без розгляду, на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Роз`яснити позивачу її право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду, в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

В разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкриті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л. П. Синиця