Провадження № 2/947/3498/21
Київський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді Луняченка В.О.,
за участі секретаря судового засідання Макаренко Г.В.,
15.06.2021 року з позовом про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за заявою-договором банківського рахунку № 1429876 від 22.05.2019 року у розмірі 1923,25 ггривень, яка утворилась станом на 09.06.2021 року, до суду звернувся АБ «Південний». Позовні вимоги мотивовані тим, що Банк свої зобов`язання виконав в повному обсязі. ОСОБА_1 було відкрито поточний банківський рахунок НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 ) з використанням електронного платіжного засобу та надано банківську платіжну картку.
Відповідач не виконав належним чином взяті на себе зобов`язання, допустив несанкціоновану перевитрату по особовому рахунку НОМЕР_3 ( НОМЕР_2 ) від 10.12.2019 року.
Таким чином, загальна сума заборгованості станом на 09.06.2021 року ОСОБА_1 перед Акціонерним Банком «Південний» за особовим рахунком НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 ) становить в сумі 1923,25грн..
Вказану заборгованість позивач просить стягнути з відповідача в судовому порядку, також просить відшкодувати понесені судові витрати в тому числі і на правничу допомогу.
Ухвалою суду від 02.07.2021 р. у справі відкрито провадження за правилами позовного (спрощеного) провадження, без виклику сторін, копії якої направлені учасникам справи.
Учасників справи повідомлено про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, яким одночасно сторонам роз`яснено їх процесуальні права на подачу відповідних заяв по суті справи у встановлені строки.
Завірена належним чином копія ухвали про відкриття провадження у справі від 02.07.2021 та копія позовної заяви з додатками надсилалася судом на адресу місця проживання відповідача, відомості про, що містяться в матеріалах справи. Відзив на позовну заяву, заяви з процесуальних питань від сторони відповідача до суду не надходили.
Визначено відповідачеві п`ятнадцятиденний строк з дня отримання даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
При цьому суд зазначає, що відповідно до п.2 ч.7 ст. 128 ЦПК Україниу разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Таким чином, відповідач про розгляд справи повідомлявся належним чином, однак, у встановлений судом строк відповідачем не було подано відзиву на позов, не було надано заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідно дост. 275 ЦПК Українисуд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.
З урахуванням викладеного, суд вважає за можливе розглядати справу за відсутності відзиву на позов та заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
У наданій позовній заяві позивач зазначив, що проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
За таких обставин, суд ухвалив розглянути справу в порядку заочного спрощеного провадження відповідно до ст. 280 ЦПК України.
Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до вимог частини другоїстатті 247 вказаного Кодексуне здійснюється.
Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов таких висновків.
Згідно з вимогамист. 264 ЦПК Українипід час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.
Судовим розглядом встановлено, що 22.05.2019 року між Акціонерним банком «Південний» та ОСОБА_1 , був укладений Заява-Договір банківського рахунку з використанням електронного платіжного засобу № 1429876.
Згідно з п. 2.1. Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб Публічним Акціонерним Товариством Акціонерним Банком «Південний» затверджений протоколом № 48 від 07.11.2019 року Договір комплексного банківського обслуговування вважається укладеним, а всі його умови прийнятими та погодженими Клієнтом з моменту та шляхом підписання Клієнтом та Банком відповідної Заяви-Договору про надання банківського продукту/послуги, яка містить згоду Клієнта на прийняття пропозиції укласти Договір баківського обслуговування (акцепт). Підписанням відповідної Заяви-Договору про надання банківського продукту/ Клієнт підтверджує що він ознайомлений з умовами Договору комплексного банківського обслуговування (в тому числі Тарифами), прийняв його умови безумовно та в повному обсязі, прийняв на себе зобов`язання дотримуватись їх та згоден з укладанням з Банком цього Договору. Відповідно до умов якого Банк зобов`язався відкрити Позичальнику поточний рахунок та надати платіжну картку, а Позичальник відповідно до п. 3.1.2. належним чином виконувати умови ДКБОФО, дотримуватись вимог чинного законодавства України, в тому числі інструкцій, правил, інших нормативно-правових актів Національного банку України з питань здійснення банківських операцій; самостійно контролювати рух та залишок коштів на власних рахунку/ах, в тому числі для уникнення виникнення несанкціонованої перевитрати за рахунком - підтверджується Заявою-Договором та ДКБОФО.
Банк свої зобов`язання виконав в повному обсязі. ОСОБА_1 було відкрито поточний банківський рахунок НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 ) з використанням електронного платіжного засобу та надано банківську платіжну картку.
Відповідач не виконав належним чином взяті на себе зобов`язання та допустив несанкціоновану перевитрату по особовому рахунку НОМЕР_4 ( НОМЕР_5 ) від 29.10.2018 року, що полягає у наступному.
В період з 08.11.2019 року по 05.03.2019 року ОСОБА_1 було нараховано 1823,25 грн.-щомісячна плата за обслуговування рахунку ( згідно тарифів банку затвердженими протоколом №102 від 29.11.2019 року по 500 грн. на місяць) однак у листопаді 2019 року було погашено комісію не в повному обсязі, а саме тільки 176,75 грн. ( залишок 323,75 грн.). Також в період з 10.02.201 року по 11.05.2021 року було нараховано 100 грн. за щомісячне обслуговування неактивного рахунку ( по 25 грн. щомісячно згідно тарифів банку затверджених протоколом №102 від 29.11.2019 року.
Таким чином за рахунком НОМЕР_4 ( НОМЕР_5 ) виникла несанкціонована перевитрата станом на 09.06.2021 року у розмірі 1923,25 гривень.
Несанкціонована перевитрата - перевищення дозволенного ліміту Кредиту. Сума визначається як різниця між перевищенням та дозволеним лімітом Кредиту. Несанкціонована перевитрата за поточним рахунком виникає через особливості здійснення розрахунків із застосуванням платіжних карток, зокрема, але не виключно, через розбіжності у часі між здійсненням операції з карткою та клірингом розрахунків, технічні помилки у роботі обладнання, яке використовується при здійсненні розрахунків із платіжними картками. Розмір несанкціонованої перевитрати та час не є прогнозованим.
Фактично, несанкціонована перевитрата є сплаченими Банком коштами за клієнта, внаслідок чого на платіжній картки виникає від`ємне значення. Що саме по собі визначається, як безпідставно отримані клієнтом кошти.
Згідно до п. 3.1.2. ДКБОФО Клієнт зобов 'язався своєчасно та в повному обсязі здійснювати погашення заборгованості, що виникла у Клієнта за будь-якими договорами в тому числі за наданими кредитами, процентами за їх використання, за перевитратою платіжного ліміту, договорами поруки, за якими Клієнт виступає поручителем, а також оплачувати всі комісії в обсязі та на умовах, передбачених цим Договором комплексного банківського обслуговування та/або Тарифами.
Таким чином, загальна сума заборгованості на 09.06.2021 року ОСОБА_1 перед Акціонерним Банком «Південниіі» за особовим рахунком НОМЕР_4 ( НОМЕР_5 ) становить в сумі 1923,25 грн..
Відповідно до статті 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, зокрема, з договорів та інших правочинів.
Відповідно до статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
Відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Тобто належним виконанням зобов`язання з боку відповідача є повернення кредиту в строки, у розмірі та у валюті, визначеними кредитним договором.
Відповідно до змісту ст. 610, 612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Боржник вважається таким, що прострочив виконання, якщо він не виконав його у строк, передбачений умовами договору або встановлений законом.
Статтею 1050 ЦК України передбачено, якщо договором установлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстрочкою), то при простроченні повернення чергової частини позикодавець має право зажадати дострокового повернення частини позики, що залишилася, й сплати відсотків, що йому належать.
Згідно до ст. 1212 ЦК України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.
Оскільки, відповідачем порушене зобов`язання з повернення коштів, що встановлені умовами відповідного договору, Тарифами та Правилами до вказаного договору, то станом на 09.06.2021 за відповідачем наявна заборгованість на загальну суму, що становить 1923,25 грн..
Так, доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Згідно із вказаною нормою закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це не можливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.
Наданий позивачем розрахунок заборгованості підтверджується, в тому числі випискою по рахунку, яка відповідно до пункту 5.6 Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 18 червня 2003 року № 254, підтверджує виконані операції по картковому рахунку відповідача.
За змістом ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Оскільки відповідач не виконує умови договору у добровільному порядку, сума зазначених коштів підлягає стягненню з відповідача.
Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, у відповідності до вимог ч.3 ст. 133 ЦПК , належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог ( ч.1 ст. 141 ЦПК).
Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача ( п.1 ч.2 ст. 141 ЦПК).
Між банком та адвокатським об`єднанням «Юрпрайм» 18.06.2018 укладено договір про надання правової допомоги
При розгляді даної заяви, суд враховує ціну позову, а також вартість послуги адвоката - складання позовної заяви 1000 гривень, що відображено у протоколі №2 засідання ради адвокатського об`єднання «Юрпрайм» від 18.12.2018 року, а також рахунком -актом від 11.06.2021 № 557.
Відповідно до квитанції (меморіальний ордер) №3574 від 11.06.2021 позивачем понесемо витрати на правову допомогу у сумі 1000 гривень.
Позовні вимоги задоволено повністю, а отже, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума сплаченого ним судового збору у розмірі 2270,00 грн.,(згідно квитанції ( меморіальний ордер) №3615 від 14.06.2021 року, 1000 гривень судових витрат на правову допомогу (меморіальний ордер) №3574 від 11.06.2021р.
На підставі викладеного та керуючись ст.526,610,611,612,1049,1050,1054 ЦК України, ст.12,13,19,81,141,263-265,267,273,274,280-282,354,355 ЦПК України, суд,
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя Луняченко В. О.