УХВАЛА

19 квітня 2021 року м. Кропивницький

справа № 405/11641/13-ц

провадження № 22-ц/4809/864/21

Кропивницький апеляційний суд у складі головуючого судді Дьомич Л.М., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 04 березня 2021року у цивільній справі за результатами розгляду скарги ОСОБА_1 на бездіяльність посадових осіб Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 04 березня 2021 року задоволено частково скаргу ОСОБА_1 , подану у порядку розділу VII ЦПК України; визнано неправомірними дії та порушення розумних строків посадових осіб Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) з примусового виконання виконавчого листа № 405/11641/13-ц, виданого 20 липня 2015 року Ленінським районним судом м. Кіровограда; зобов`язано посадових осіб Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) усунути порушення, припинити зволікання з організації примусового виконання в розумні строки відповідно до вимог Закону України «Про виконавче провадження», здійснити своєчасні, необхідні та повні дії по примусовому виконанню виконавчого листа № 405/11641/13-ц, виданого 20 липня 2015 року Ленінським районним судом м. Кіровограда; іншу частину вимог скарги залишено без задоволення.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням у частині відмови у задоволенні вимог скарги, ОСОБА_1 оскаржив його в апеляційному порядку.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду у складі судді-доповідача Єгорової С.М. від 05 квітня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 04 березня 2021 року залишено без руху; запропоновано скаржнику протягом п`яти календарних днів з дня отримання копії ухвали усунути недоліки апеляційної скарги, надавши до Кропивницького апеляційного суду оригінал квитанції про сплату судового збору в сумі 454,00 грн., а також нову апеляційну скаргу з її копіями відповідно до кількості учасників справи.

09 квітня 2021 року ОСОБА_1 до апеляційного суду подано заяву про відвід судді Єгорової С.М. від розгляду його апеляційної скарги на ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 04 березня 2021 року у даній справі.

Відповідно до ухвали Кропивницького апеляційного суду від 12 квітня 2021 року заяву ОСОБА_1 про відвід судді Єгорової С. М. у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 04 березня 2021 року задоволено; відведено суддю-доповідача Єгорову С.М. від участі у розгляді Кропивницьким апеляційним судом цивільної справи ЄУН 405/11641/13-ц за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 04 березня 2021року; передано цивільну справу ЄУН 405/11641/13-ц для здійснення повторного автоматизованого розподілу.

13 квітня 2021 року, на підставі відповідного розпорядження в.о. керівника апарату апеляційного суду, здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями Кропивницького апеляційного суду, за результатами якого головуючим суддею (суддею-доповідачем) у даній справі визначено суддю Дьомич Л.М.

Вирішуючи питання щодо відкриття апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 04 березня 2021року, апеляційний суд виходив з наступного.

У апеляційній скарзі ОСОБА_1 заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції у даній справі, мотивоване тим, що повний текст оскаржуваного судового рішення отримано скаржником 22 березня 2021 року і вже наступного дня підготовлено апеляційну скаргу.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як вбачається зі змісту протоколу судового засідання від 04 березня 2021 року у даній справі, судом першої інстанції після виходу з нарадчої кімнати оголошено вступну та резолютивну частину оскаржуваної ухвали (а.с. 99-100, 101).

Судом першої інстанції зазначено, що оскаржувана ухвала у повному обсязі виготовлена 12 березня 2021 року (а.с. 108).

Виходячи із фактичних обставин справи та наведеної вище вимоги процесуального закону, апеляційна скарга на ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 04 березня 2021рокумала бути подана скаржником у строк до 29 березня 2021 року включно.

Апеляційну скаргу скаржником подано до апеляційного суду через суд першої інстанції 23 березня 2021 року, що підтверджується відтиском вхідного штампу районного суду на першому аркуші скарги (а.с. 118).

Таким чином, апеляційну скаргу на ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 04 березня 2021року подано в межах встановленого законом процесуального строку на апеляційне оскарження, тому підстави для поновлення такого строку у апеляційного суду відсутні, процесуальний строк не порушений.

З наявного у матеріалах справи повідомлення про вручення поштового відправлення вбачається, що копію ухвали апеляційного суду від 05 квітня 2021 року про залишення апеляційної скарги без руху ОСОБА_1 отримано 07 квітня 2021 року (а.с. 130).

09 квітня 2021 року, тобто в межах встановленого апеляційним судом строку, скаржником подано до суду заяву про усунення недоліків апеляційної скарги, до якої додано примірники виправленої апеляційної скарги та заяву про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

В обґрунтування заяви скаржник посилається на ст.8 Закону України «Про судовий збір» та зазначає, що наразі не здійснює підприємницьку діяльність, не отримує дохід. На утриманні скаржника перебуває син, який є студентом вищого навчального закладу. Тому сплата судового збору за подання апеляційної скарги є непомірним тягарем для скаржника та перешкодою доступу його до правосуддя (а.с. 132-133).

Статтею 1 Закону України «Про судовий збір» (далі Закон) унормовано, що судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної скарги на судове рішення.

Підпунктом 9 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону визначено, що за подання до суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду, заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду юридичною особою або фізичною особою-підприємцем судовий збір становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а в разі подання таких скарг (заяв) фізичною особою, судовий збір становить 0,2 розміру розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (далі - ЄСПЛ).

ЄСПЛ в рішенні від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України», зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Порядок відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати встановлюється ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Так, згідно з вказаною нормою, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

За вимогами ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Виходячи з аналізу зазначених правових норм, суду надано право у передбачених законом випадках полегшити покладений на особу майновий тягар судових витрат у цивільній справі.

Як роз`яснено у п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад: довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Визначене Законом право суду відстрочити, розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від його сплати може бути реалізоване, зокрема, у випадку, коли розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік (п.1 ч.1 ст. 8 Закону).

При цьому, необхідно враховувати, що перелік документів, які підтверджують майновий стан особи, законодавчо не визначений.

На підтвердження викладених у заяві доводів скаржником надано до суду копії судових рішень апеляційної та касаційної інстанцій, за якими ОСОБА_1 було звільнено від сплати судового збору (а.с. 134-138). Однак, зазначені судові рішення не беруться апеляційним судом до уваги, оскільки суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір окремо у кожному конкретному випадку, виключно на підставі поданих доказів щодо майнового стану особи у відповідний період та за своїм внутрішнім переконанням.

Наявність заборгованості з оплати житлово-комунальних послуг та навчання повнолітнього сина скаржника у вищому навчальному закладі не є тими обставинами, які беззаперечно свідчать про скрутне матеріальне становище останнього.

Разом з тим, стверджуючи, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору, скаржник також надав до суду відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу 2020 року по 4 квартал 2020 року, відповідно до яких сума доходу, отримана ОСОБА_1 за звітний період складає 1408,70 грн (а.с. 142).

Оскільки 454,00 грн судового збору, що підлягає сплаті скаржником за подання апеляційної скарги у даній справі, перевищує 5 відсотків розміру річного доходу скаржника за попередній календарний рік, наявні визначені п.1 ч.1 ст. 8 Закону підстави для звільнення скаржника від сплати судового збору за подання апеляційної скарги у даній справі.

Отже, заява ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 04 березня 2021 року у даній справі підлягає задоволенню.

Таким чином, обставини, які перешкоджають відкриттю апеляційного провадження, відсутні.

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V Цивільного процесуального кодексу України. Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених ст. 369 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 136, 359, 360, 361 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

У Х В А Л И В:

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору у сумі 454,00 грн. за подання апеляційної скарги на ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 04 березня 2021 року.

Відкрити апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 04 березня 2021 року.

Учасники справи у строк до 29 квітня 2021 року мають право подати до суду апеляційної інстанції в письмовій формі відзив на апеляційну скаргу разом з доказами надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам.

Відзив має відповідати вимогам ст. 360 Цивільного процесуального кодексу України.

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до п. 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду судового рішення суду першої інстанції.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Л.М. Дьомич