ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер справи 649/307/20 Головуючий в суді І інстанції Соловйов В.В.
Номер провадження 22-ц/819/1628/20 Доповідач Орловська Н.В.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2021 року Херсонський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Орловської Н.В.

суддів Кутурланової О.В.

Майданіка В.В.

секретар Юськів І.В.

за участю прокурора Філіпенко О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні цивільну справу за апеляційною скаргою керівника Каховської окружної прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області, Горностаївської селищної ради Херсонської області на рішення Великолепетиського районного суду Херсонської області від 06 липня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ГРИМАТ ГРУПП», Великолепетиської районної державної адміністрації Херсонської області про визнання договорів дійсними та визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

10.04.2020р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ГРИМАТ ГРУПП», Великолепетиської районної державної адміністрації Херсонської області, у якому просив:

- визнати договір купівлі - продажу нежитлової будівлі загальною площею 1,4 кв.м. під літерою А, артезіанської свердловини під №І за адресою буд. АДРЕСА_1 , що укладений 06.04.2018 року між ним - ОСОБА_1 та ТОВ "ГРИМАТ ГРУПП" - дійсним;

- визнати договір купівлі - продажу нежитлових будівель, а саме: прохідної площею 14.8 кв.м. під літерою Б, ганку під літерою б, телятника площею 1930,6 кв.м. під літерою Г, за адресою буд. АДРЕСА_1 , що укладений 06.04.2018 року між ним ОСОБА_1 та ТОВ "ГРИМАТ ГРУПП" дійсним;

- визнати за ним - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженця с. Каїри Горностаївського району Херсонської області, РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на: нежитлову будівлю - насосну, під літерою А, загальною площею 1,4 кв.м. та артезіанську свердловину під №І за адресою АДРЕСА_1 ; нежитлові будівлі: прохідну під літерою Б площею 14.8 кв.м., ганок під літерою б, телятник під літерою Г площею 1930,6 кв.м. за адресою буд. АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги мотивовані тим, що ТОВ "ГРИМАТ ГРУПП" на праві приватної власності належали об`єкти нерухомого майна за адресою будинок 3 (нежитлова будівля, насосна арт. свердловина) та будинок АДРЕСА_1 .

06.04.2018 між ТОВ "ГРИМАТ ГРУПП" та позивачем укладено договори купівлі - продажу нерухомого майна без їх нотаріального посвідчення та підписано акт прийому-передачі нерухомого майна. Позивач зазначив, що у березні 2020 року він звернувся до державного реєстратора з метою реєстрації права власності на вище зазначене нерухоме майно в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, однак йому було відмовлено у зв`язку із відсутністю нотаріального посвідчення договорів купівлі продажу та рекомендовано звернутися до суду. Крім того позивач вказує, що на даний час у нього та ТОВ "ГРИМАТ ГРУПП" відсутня можливість нотаріального посвідчення договорів купівлі-продажу, оскільки відповідно до довідки ТОВ "ГРИМАТ ГРУПП" об`єкти нерухомого майна за адресою АДРЕСА_1 та буд. 5 на балансі підприємства не перебувають, таким чином у відповідача відсутня можливість розпоряджатись вище зазначеним майном.

Оскільки позивач та ТОВ «ГРИМАТ ГРУП» уклали договір купівлі-продажу у письмовій формі, досягли згоди з усіх істотних умов та відбулося їх повне виконання, покупцем сплачено продавцеві обумовлену суму коштів, складено акт прийому-передачі нерухомого майна, і починаючи 06.04.2018 року по сьогоднішній день він відкрито, добросовісно, безперешкодно та безперервно користується нежитловими будівлями за адресою АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , а тому вважає, що він фактично набув право власності на вище зазначені споруди, однак не може у встановленому законом порядку оформити належне йому право власності на них з причин, що не залежать від його волі, у зв`язку з чим просить підтвердити право власності у судовому порядку.

Рішенням Великолепетиського районного суду Херсонської області від 06 липня 2020 року позовні вимоги задоволені повністю.

Суд вирішив:

Визнати договір купівлі - продажу нежитлової будівлі загальною площею 1,4 кв.м. під літерою А, артезіанської свердловини під №І за адресою буд. АДРЕСА_1 , що укладений 06.04.2018 року між ОСОБА_1 та ТОВ "ГРИМАТ ГРУПП" - дійсним.

Визнати договір купівлі - продажу нежитлових будівель, а саме: прохідної площею 14.8 кв.м. під літерою Б, ганку під літерою б, телятника площею 1930,6 кв.м. під літерою Г, за адресою буд. АДРЕСА_2 , що укладений 06.04.2018 року між ОСОБА_1 та ТОВ "ГРИМАТ ГРУПП" - дійсним.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженцем с. Каїри Горностаївського району Херсонської області, РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на:

- нежитлову будівлю - насосну, під літерою А, загальною площею 1,4 кв.м. та артезіанську свердловину під №І за адресою буд. АДРЕСА_1 ;

- нежитлові будівлі: прохідну під літерою Б площею 14.8 кв.м., ганок під літерою б, телятник під літерою Г площею 1930,6 кв.м. за адресою буд. АДРЕСА_2 .

В апеляційній скарзі керівник Каховської окружної прокуратури Херсонської області, діючи в інтересах держави в особі Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області, Горностаївської селищної ради Херсонської області,просить рішення Великолепетиського районного суду Херсонської області від 06 липня 2020 року скасувати та постановити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Апеляційна скарга мотивована тим, що за змістом ст. 377 ЦК України до особи, яка набула право власності на будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача). В договорах, які позивач просив визнати дійсними, відсутні відомості щодо таких істотних умов, як розмір та кадастровий номер земельної ділянки, право на які переходить у зв`язку з переходом права власності на будівлю або споруду, а тому вказані договори не можна вважати укладеними.

Крім того, згідно наданої Горностаївською селищною радою інформацією, земельна ділянка, на якій розташоване нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_2 , перебуває у колективній власності із цільовим призначенням для іншого сільськогосподарського призначення для обслуговування нежитлової будівлі прохідної з допоміжними будівлями, площею 0,6838 га, кадастровий номер :02:001:1520.

Судом першої інстанції не досліджувалося питання щодо наявності у позивача та попереднього власника прав користування земельною ділянкою, на якій розташоване спірне нерухоме майно.

Також прокурор зазначає, що суд першої інстанції визнав дійсними спірні договори купівлі-продажу нерухомого майна на підставі ст.220 ЦК України, не з`ясувавши при цьому чи дійсно сторона ухилилася від його посвідчення, якими доказами це підтверджується, а також чи немає інших підстав для нікчемності правочину.

Крім того, судом першої інстанції розглянуто справу, яка за територіальною юрисдикцією підлягає розгляду іншим судом, оскільки нерухоме майно, з приводу якого виник спір, розташоване на території Горностаївського району Херсонської області.

З огляду на викладене прокурор вважає, що при винесенні оскаржуваного рішення судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права, внаслідок чого прийнято незаконне та необґрунтоване рішення, що відповідно до ст. 376 ЦПК України є підставою для його скасування та ухвалення нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив, що в силу ч.3 ст. 360 ЦПК України не є перешкодою для перегляду судового рішення.

В судове засідання 26 жовтня 2021 року позивач та його представник не прибули. При цьому, на адресу апеляційного суду в електронній формі надійшло клопотання адвоката Заболотного І.О. «про відкладення судового розгляду», за змістом якого у зв`язку з його зайнятістю в іншому судовому процесі просить провести розгляд даної справи за його відсутності.

Від Горностаївської селищної ради Херсонської області також надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності її представника.

З огляду на викладене апеляційний суд вважає за можливе здійснити розгляд даної справи за відсутності зазначених осіб.

Заслухавши доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах, визначених ст. 367 ЦПК України, апеляційним судом встановлені такі обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. (ч. 1 ст. 354 ЦПК України)

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених участині другійстатті 358 цього Кодексу. (ч. 3 ст. 154 ЦПК України)

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Повноваження прокурора у спірних правовідносинах визначено, зокрема, Конституцією України та Законом України «Про прокуратуру».

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з положеннями частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Відповідно до ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.

Отже, винятковими випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Важливим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».

У справі, що розглядається, прокурор, подаючи апеляційну скаргу на рішення Великолепетиського районного суду Херсонської області від 06 липня 2020 року, обґрунтовує порушення інтересів держави тим, що оскаржуваним рішенням завдано шкоди економічним інтересам держави. Так, відповідно до ч.1 ст. 19 Закону України «Про нотаріат» за вчинення нотаріальних дій нотаріуси справляють державне мито у розмірах, встановлених чинним законодавством. За посвідчення договорів відчуження житлових будинків, квартир, кімнат, а також інших об`єктів нерухомого майна встановлена ставка державного мита у розмірі 1 відсотка суми договору, але не менше одного неоподаткованого мінімуму доходів громадян. Крім того, відповідно до п.9 ст.1 Закону України «Про збір на обов`язкове державне пенсійне страхування» з підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, фізичних осіб, які придбавають нерухоме майно, стягується збір на обов`язкове державне пенсійне страхування. Оскаржуваним рішенням визнано дійсними договори купівлі продажу нерухомого майна за відсутності на те законних підстав, що позбавило державу вище вказаних фінансових надходжень, контроль за якими покладено на Головне управління ДПС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі та Головне управління ПФУ в Херсонській області.

Крім того, порушення інтересів держави полягають у тому, що визнання в судовому порядку за позивачем права власності на спірне нерухоме майно, порушує встановлений законодавством порядок набуття прав на земельну ділянку та майнові інтереси держави в особі Горностаївської селищної ради, яка є розпорядником вказаних земель та має право на отримання плати за користування землею, на якій розташоване спірне нерухоме майно.

Оскільки органом, уповноваженим державою на здійснення відповідних функцій, а саме органом місцевого самоврядування в особі Горностаївської селищної ради, не вжито заходів щодо поновлення прав та захисту інтересів територіальної громади на землю шляхом оскарження рішення Великолепетиського районного суду Херсонської області від 06 липня 2020 року, тому керівник Каховської окружної прокуратури Херсонської області з метою захисту інтересів держави звернувся до апеляційного суду з даною апеляційною скаргою.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення зазначив, що прокурор, а також суб`єкти владних повноважень, інтереси яких в особі держави він представляє, не бралиучасті у розгляді справи в суді першої інстанції, про існування оскаржуваного рішення дізнався під час моніторингу Єдиного державного реєстру судових рішень, тому просив визнати причини пропуску строку на апеляційне оскарження поважними.

Таким чином, керівник Каховської окружної прокуратури Херсонської області відповідно до вимог статті 23 Закону України «Про прокуратуру», частини четвертої статті 56 ЦПК України, обґрунтував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави у суді, визначив, у чому полягає порушення інтересів держави, та визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, а також зазначив причини пропуску строку на апеляційне оскарження, які визнані апеляційним судом поважними.

Щодо суті спірних правовідносин, то апеляційний суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Отже, поняття «суд, встановлений законом» зводиться не лише до правової основи самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, тобто охоплює всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Параграфом 3 глави 2 ЦПК України врегульовано питання щодо територіальної юрисдикції судів.

Поняття виключної підсудності врегульовано статтею 30 ЦПК України, згідно частини першої якої позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Відповідно до пункту 42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №3 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями статті 181 ЦК України, до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ТОВ «ГРИМАТ ГРУП» та Великолепетиської державної адміністрації Херсонської області про визнання договорів купівлі продажу дійсними та визнання права власності на нерухоме майно, а саме:

-нежитлову будівлю - насосну, під літерою А, загальною площею 1,4 кв.м. та артезіанську свердловину під №І за адресою буд. АДРЕСА_1 ;

-нежитлові будівлі: прохідну під літерою Б площею 14.8 кв.м., ганок під літерою б, телятник під літерою Г площею 1930,6 кв.м. за адресою буд. АДРЕСА_2 .

Враховуючи, що усі об`єкти нерухомого майна, які є предметом даного позову, знаходяться на території Горностаївської територіальної громади, тому за правилами виключної підсудності, встановленими статтею 30 ЦПК України, справа підлягає розгляду Горностаївським районним судом Херсонської області.

Здійснивши розгляд даної справи та ухваливши оскаржуване рішення від 06.07.2020 р. Великолепетиський районний суд Херсонської області допустив порушення правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Відповідно до ст. 378 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Справа не підлягає направленню на новий розгляд у зв`язку з порушеннями правил територіальної юрисдикції (підсудності), якщо учасник справи, який подав апеляційну скаргу, при розгляді справи судом першої інстанції без поважних причин не заявив про непідсудність справи.

Враховуючи, що рішення, яке є предметом апеляційного перегляду, прийнято судом першої інстанції з порушенням правил територіальної підсудності, а керівник Каховської окружної прокуратури Херсонської області не брав участі у розгляді справи та, як наслідок, не мав можливості заявити про непідсудність даної справи Великолепетиському районному суду Херсонської області, тому судове рішення відповідно до ч.1 ст. 378 ЦПК України підлягає скасуванню з направленням справи для розгляду до Горностаївського районного суду Херсонської області.

Інші доводи апеляційної скарги не впливають на правильність висновків апеляційного суду, а тому на беруться судом до уваги.

На підставі викладеного, керуючись ст. 367, 374, 378 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу керівника Каховської окружної прокуратури Херсонської області задовольнити частково.

Рішення Великолепетиського районного суду Херсонської області від 06 липня 2020 року скасувати.

Справу №649/307/20 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ГРИМАТ ГРУПП», Великолепетиської районної державної адміністрації Херсонської області про визнання договорів дійсними та визнання права власності, направити до Горностаївського районного суду Херсонської області для розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає чинності негайно з моменту проголошення і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з часу складання повного тексту шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст судового рішення складено 27 жовтня 2021 року.

Головуючий ________________ Н.В.Орловська

Судді: ________________ О.В.Кутурланова

________________ В.В.Майданік