Номер провадження: 22-ц/813/9465/21
Номер справи місцевого суду: 520/6079/19
Головуючий у першій інстанції Бескровний Я. В.
Доповідач Драгомерецький М. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

24.09.2021 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі судді судової колегії судової палати у цивільних справах Драгомерецького М.М., розглянувши питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Черепова Дмитра Володимировича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду м. Одеси від 13 травня 2021 року по справі за позовом Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 13 травня 2021 року позов АТ «Кредобанк» задоволено.

Не погодившись із вищезазначеним рішенням суду, 23 червня 2021 року адвокат Черепов Д.В. в інтересах ОСОБА_1 подав до суду апеляційну скаргу, в якій міститься клопотання про зменшення розміру судового збору. В обґрунтування клопотання про зменшення розміру судового збору зазначено, що ОСОБА_1 не має можливості сплатити судовий збір в повному обсязі, у зв`язку із скрутним матеріальним становищем, також зазначено, що розмір судового збору перевищує 5 % його річного доходу за попередній календарний рік.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 21 липня 2021 року в задоволенні клопотання адвоката Черепова Д.В. в інтересах ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору відмовлено, апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме надання оригіналу квитанції про сплату судового збору в сумі 13 258,09 гривень.

Апелянту надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги десять днів з дня отримання копії ухвали та роз`яснено, що в разі невиконання зазначених вимог ухвали в наданий строк, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Копію ухвали Одеського апеляційного суду від 21 липня 2021 року про залишення апеляційної скарги без руху ОСОБА_1 отримав 02 серпня 2021 року, про що розписався в рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення.

12 серпня 2021 року адвокат Попова О.А. в інтересах ОСОБА_1 на виконання вимог Одеського апеляційного суду від 21 липня 2021 року подала до суду оригінал квитанції про сплату судового збору в сумі 2 002,50 гривень та клопотання про зменшення розміру судового збору. В обґрунтування якого зазначено, що ОСОБА_1 не має можливості сплатити судовий збір в повному обсязі, у зв`язку із скрутним матеріальним положенням, на підтвердження чого надано Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 01.06.2021р. за період з 1 по 4 квартал 2020 року, та довідку форми ОК-5 про отримані доходи за звітні 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019 року.

Перевіривши матеріали справи та документи, надані на виконання вимог ухвали Одеського апеляційного суду від 21 липня 2021 року, приходжу до висновку, що апеляційне провадження по даній справі не може бути відкрите, апеляційну скаргу слід залишити без руху повторно, за наступних підстав.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 1 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (KREUZ v. POLAND, № 28249/95, § 59, ЄСПЛ, від 19 червня 2001 року).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, § 111).

Згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Як роз`яснено у п. 29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014р. №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» особа, яка заявляє клопотання про звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру належних до сплати судових витрат, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином у даному клопотанні заявник повинен не лише навести обставини, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази.

У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «KNIAT v. POLAND» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «JEDAMSKI and JEDAMSKA v. POLAND» від 26 липня 2005 року, пункти 63, 64).

Звільнення від сплати судового збору чи зменшення його розміру є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Розглянувши доводи клопотання про зменшення розміру судового збору, оцінюючи надані заявником докази, та враховуючи предмет і ціну позову, апеляційний суд приходить до висновку, що в задоволенні клопотання про зменшення розміру судового збору необхідно відмовити та визнати обов`язок заявника сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги в передбаченому законом порядку та розмірі, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

У такому висновку апеляційний суд виходить з необхідності забезпечення відповідального та добросовісного виконання учасниками розгляду справи своїх процесуальних обов`язків та реалізації наданих процесуальним законом повноважень.

В статті 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови відстрочення сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

На підставі вищевикладеного, в задоволенні клопотання про зменшення розміру судового збору слід відмовити, а ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у порядку та розмірі, визначених Законом України «Про судовий збір».

Згідно з п. 6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Із матеріалів справи встановлено, що при поданні позовної заяви АТ «Кредобанк», сплаті підлягав судовий збір в сумі 10 172,07 гривень (т. 1 а.с. 1-4).

Таким чином, сума судового збору, що підлягає сплаті при подачі апеляційної скарги становить 15 258,10 гривень (10172,07грн.*150%), натомість скаржником сплачено лише 4 002,51 гривень (2000,01грн. + 2002,50грн.).

Тому, зважаючи на часткову сплату судового збору, ОСОБА_1 слід доплатити судовий збір в сумі 11 255,59 гривень (15258,10грн. - 4002,51грн.) на розрахунковий рахунок: Отримувач коштів: ГУК в Од.обл./Малиновськ. р-н/22030101. Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37607526. Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.). Код банку отримувача (МФО): 899998. Рахунок отримувача: UA0015757. Код класифікації доходів бюджету: 22030101. Призначення платежу*;101_______(код клієнта за ЄДРОПУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____________(ПІБ чи назва установи організації), Одеський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Оригінал квитанції про сплату судового збору слід направити на адресу Одеського апеляційного суду (65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 24-а).

Частиною 2 ст. 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху повторно та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 136, 185, 356 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання адвоката Попової Олени Анатоліївни в інтересах ОСОБА_1 прозменшення розміру судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу адвоката Черепова Дмитра Володимировича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду м. Одеси від 13 травня 2021 року залишити без руху.

Надати скаржнику десятиденний строк, з дня отримання копії даної ухвали, для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Роз`яснити, що в разі невиконання зазначених вимог у встановлений строк, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання та може бути оскаржена лише в частині визначення розміру судового збору безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги.

Суддя Одеського апеляційного суду М.М. Драгомерецький