Провадження № 2/369/2132/21
16.09.2021 м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Волчка А.Я.,
при секретарі Миголь А.А.,
розглянувши в порядку загального позовного провадження в приміщенні Києво-Святошинського районного суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_5 , представник позивачів: ОСОБА_6 до Софіївсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, Крюківщинської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, третя особа: Дев`ята Київська Державна нотаріальна контора, третя особа: Орган опіки та піклування Києво-Святошинської районної державної адміністрації про встановлення ідеального розміру часток у спадковому майні,-
ОСОБА_7 в різний період часу склав 3 (три) заповіти від 07.10.2003 року, 30.05.2008 року та 08.10.2018 року, на належний йому житловий будинок та земельні ділянки.
Позивачами зазначено, що перший заповіт від 07 жовтня 2003 рокуне суперечить та не уточнює наступні два, тому питання щодо встановлення ідеальних часток у спадковому майні, а саме житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , не виносилося.
На житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори 10.03.2020 року було видано Свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 07.10.2003 року в рівних частках по ⅓ частки спадщини на ім`я ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .
Також цим заповітом спадкодавець заповідав трьом своїм дітям земельну ділянку загальною площею 2,2 га, що розташована на території Софіївсько - Борщагівської сільської ради, Києво - Святошинського району Київської області, в наступних частках: 12/44 (дванадцять сорок четвертих) частин - ОСОБА_8 ; 15/44 (п`ятнадцять сорок четвертих) частин - ОСОБА_1 ; 17/44 (сімнадцять сорок четвертих) частин - ОСОБА_3 .
Другим заповітом від 30 травня 2008 року спадкодавець заповідав - правнуці ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з земельної ділянки площею 2,200 га, що розташована на території Софіївсько - Борщагівської сільської ради, Києво - Святошинського району Київської області - 1/22 (одну двадцять другу) частину земельної ділянки.
Після смерті ОСОБА_7 , у встановлений законом строк, позивачі, (спадкоємці першої черги): ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , та представник правнуки - ОСОБА_4 в інтересах малолітньої ОСОБА_5 звернулися до Державного нотаріуса Київської дев`ятої державної нотаріальної контори Бочкової Ніни Георгіївни з заявами про прийняття ними спадщини за вказаними заповітами та за законом після смерті спадкодавця.
10.03.2020 року Державний нотаріус Київської державної нотаріальної контори Бочкова Ніна Георгіївна склала Постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, оскільки спадкодавець за життя зробив розподіл земельної ділянки на п`ять окремих земельних ділянок та зробив три заповіти, тому визначити кому із спадкоємців і у яких частках заповідане спадкове майно належить немає можливості.
Позивачі позбавлені можливості вирішити питання оформлення спадщини в позасудовому порядку, оскільки неможливо визначити кому із спадкоємців і у яких частках заповідане спадкове майно, яке складається з п`ятьох земельних ділянок загальною площею 2,2 га, що розташовані на території Софіївсько - Борщагівської сільської ради, Києво-Святошинського району Київської області.
Тому Позивачі звернулися з даним позовом про встановлення ідеального розміру часток у спадковому майні, що є спільною сумісною власністю.
В судове засідання позивач не з`явився. До суду позивач направив заяву про слухання справи у його відсутність. Позов підтримав в повному обсязі. Проти заочного розгляду справи не заперечував..
Відповідач в судове засідання не з`явився. Про день, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Причини неявки суду невідомі. Письмовий відзив до суду не надходив.
Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України - у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За відсутності заперечень позивача суд ухвалив, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням ст.ст. 280-281 ЦПК України.
У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Суд, перевіривши матеріали справи та зібрані в ній докази, знаходить що позов підлягає до задоволення виходячи з наступного.
Як вбачається із матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 11.09.2019 року серії НОМЕР_1 .
Згідно матеріалів справи, ОСОБА_7 в різний період часу за життя склав 3 (три) заповіти від 07.10.2003 року, 30.05.2008 року, 08.10.2018 року.
До складу спадкового майна увійшло 5 (п`ять) земельних ділянок, які в загальній сукупності складають 2,2 гектара.
10.03.2020 року Державний нотаріус Київської державної нотаріальної контори Бочкова Ніна Георгіївна склала Постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій.
За правилами ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
У відповідності до ст. 1222 цього Кодексу спадкоємцями за заповітом і законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
У відповідності до ч. 1 ст. 1245 ЦК України частина спадщини, що не охоплена заповітом, спадкується спадкоємцями за законом на загальних підставах. До числа цих спадкоємців входять також спадкоємці за законом, яким інша частина спадщини була передана за заповітом.
У ч. 2 та 4 ст. 1236 ЦК України передбачено, що заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини. Чинність заповіту щодо складу спадщини встановлюється на момент відкриття спадщини.
Згідно аб.3 п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 р., у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.
За загальним правилом, частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними (ст.1278 Цивільного кодексу України).
Згідно п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» відповідно до статті 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (зі збереженням її цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом.
Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Стаття 81 ЦПК України визначає що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.
Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовних вимог.
Зважаючи на вищевикладене, відповідно до ст.ст. 1218, 1220, 1221, 1222, 1225 1268 ЦК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», та керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 263-265 ЦПК України, суд, -
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду або через Києво-Святошинський районний суд Київської області.
Суддя: А.Я. Волчко