БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

«01» жовтня 2021 року м.Бровари Київської області

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Василишин В.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі

№ 759/18856/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , про визнання права спільної сумісної власності, визнання права власності та поділ спільного майна подружжя,

в с т а н о в и в:

У провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебуває вказана вище цивільна справа.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 16 грудня 2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

27 вересня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про забезпечення позову, в якій просить вжити заходів забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_3 передавати у користування третім особам житлову квартиру АДРЕСА_1 . В обґрунтування заяви зазначається, що зазначена квартира є предметом спору. При цьому позивачу у серпні 2021 року стало відомо, що у ній проживають сторонні особи. За фактом незаконного проникнення у квартиру позивач викликала співробітників поліції. У ході проведення слідчих дій встановлено, що спірна квартира передана ОСОБА_3 іноземному громадянину на підставі договору найму (оренди) від 01 червня 2021 року. Будь-якого дозволу на підписання та передачу квартири позивач не надавала. Фактично між сторонами була домовленість про передачу у найм житла лише у випадку зарахування отриманих коштів на депозитні рахунки спільних дітей, з подальшим їх використанням на оплату навчання у вищому навчальному закладі. Передача квартири в оренду призведе до погіршення її стану та знецінення.

Відповідно до положень частин першої та другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується шляхом забороною вчиняти певні дії.

Частиною першою статті 153 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Згідно із частиною третьою статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд, при розгляді заяви про забезпечення позову, повинен з`ясувати характер спору, що виник між сторонами, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати позивач, суті позовних вимог.

Зі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 26 листопада 2014 року, виданого Реєстраційною службою Головного управління юстиції у місті Києва, вбачається, що

ОСОБА_3 на праві приватної власності належить квартира

АДРЕСА_2 .

01 червня 2021 року ОСОБА_3 на підставі договору передав в оренду іноземному громадянину квартиру АДРЕСА_1 .

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі

№ 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року в справі

№ 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача».

Предметом даного позову є поділ майна подружжя.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 23 грудня 2019 року накладено арешт на нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_3 та квартиру АДРЕСА_1 , що належать на праві власності ОСОБА_3 ; заборонено відчуження, передачу в користування та заставу, зняття з реєстраційного обліку автомобіля марки «BMW 320», 2000 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , та автомобіля марки «Mercedes-Benz Vito 111 CDI», 2006 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2 , що належать

ОСОБА_3 ; заборонено ОСОБА_3 відчуження та передачу у користування об`єкта незавершеного будівництва, загальною площею 450,00 кв.м, що розташований на земельній ділянці, кадастровий номер: :01:058:0524 за адресою: АДРЕСА_4 .

Таким чином, судом обтяжено нерухоме майно щодо якого позивач просить додатково внести ще й заборону передачі у користування третім особам. При цьому арешт нерухомого майна є тимчасовим обмеженням його права відчуження, розпорядження та користування. У даному випадку підстави для додаткового вжиття заходів забезпечення позову у вигляді заборони

ОСОБА_3 передавати у користування третім особам спірної квартири за наявності обтяження у вигляді арешту відсутні.

З огляду на викладені обставини, заява про забезпечення позову задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 149, 150, 153, 157, 260, 353 ЦПК України,

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.О.Василишин