УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2021 року

м. Харків

справа № 638/6211/21

провадження № 2/638/4068/21

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Яковлевої В.М.,

за участю секретаря судового засідання - Проданової М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про спонукання до виконання обов`язку за договором щодо оплати наданих і спожитих правових послуг та стягнення суми,

у с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовною заявою, в якій просить суд солідарно стягнути з відповідачів на користь позивача вартість фактично наданих і спожитих ними правових послуг у розмірі 50311 (п`ятдесят тисяч триста одинадцять) грн. 32 коп. Стягнути з відповідачів на користь позивача його судові витрати по справі. Витребувати від приватного нотаріуса ХМНО Бистрицької А. П. належним чином посвідчені копії договору купівлі - продажу, серії та номер: 2693, виданий нею 27 грудня 2018, що посвідчений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та пов`язаних з ним документів на підтвердження факту реалізації відповідачем за даним позовом визнаних судом і успадкованих нею майнових прав після смерті спадкодавця ОСОБА_4 (місцезнаходження: АДРЕСА_1 ; тел. НОМЕР_1 ; НОМЕР_2 ). Дослідити у судовому засіданні докази - матеріали цивільної справи № 642/1768/18, провадження № 2/642/995/18, головуючий суддя Вікторов В. В., що додаються у електронних копіях на СD - диску.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 13 вересня 2021 року відмовлено у відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про спонукання до виконання обов`язку за договором щодо оплати наданих і спожитих правових послуг та стягнення суми у зв`язку зі смертю відповідачки. Прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про спонукання до виконання обов`язку за договором щодо оплати наданих і спожитих правових послуг та стягнення суми за правилами спрощеного позовного провадження.

27 вересня 2021 року ОСОБА_1 подав до суду клопотання, в якому просить призначити дану справу до розгляду у загальному позовному провадженні з проведенням підготовчого засідання за статтями 189, 197, 198, 200 ЦПК України; відкрити провадження щодо позовних вимог до відповідача ОСОБА_5 , беручи до уваги участь у справі одного із її спадкоємців за законом - ОСОБА_2 , яка є донькою померлої; залучити до участі у справі на стороні відповідача ОСОБА_5 її спадкоємця за законом ОСОБА_6 , яка успадкувала в цілому квартиру АДРЕСА_2 , що за життя належала у повному обсязі померлій, - як правонаступника її прав та обов`язків, на підставі статті 55 ЦПК; витребувати від приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Козиряцької О.В. відомості стосовно кола спадкоємців після смерті відповідача ОСОБА_5

04 жовтня 2021 року ОСОБА_1 подав до суду клопотання, в якому зазначив, що не має можливості з`явитися у судове засідання 04 жовтня 2021 року у зв`язку із занятістю в іншому суді, просив розглянути подане клопотання, яке підтримує повністю та просить задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явилась, про день, місце та час проведення підготовчого судового засідання повідомлялась належним чином.

Суд, дослідивши матеріали справи, доходить такого висновку.

Згідно з відомостями департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради ОСОБА_5 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 з 22 травня 1974 року по 15 липня 2020 року, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулись із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Згідно з частиною четвертою статті 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

В силу частини першої статті 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Разом із тим, суд звертає увагу, що процесуальне правонаступництво між відповідачем та його спадкоємцями у порядку статті 55 ЦПК України допускається, якщо на момент відкриття провадження у справі цивільна правоздатність відповідача не припинилася.

Відповідно до матеріалів справи позивач звернувся до суду із позовною заявою до відповідача ОСОБА_5 27 квітня 2021 року, яка на час звернення до суду з позовом вже померла ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Цивільний процесуальний Кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Так, норми статті 55 ЦПК України визначають порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де учасник справи вибув з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

Вищевикладене узгоджується з правовими висновками, викладеними в постановах Верховний Суду від 16 травня 2018 року по справі № 183/4229/14, в яких суд зазначив, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі суперечить принципам цивільного судочинства.

При цьому якщо правонаступництво у справі допускається, то правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

При цьому незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. На такі дії суду не впливає те, що у справі беруть участь відповідачі - спадкоємці, які на час розгляду справи мають цивільну процесуальну правосуб`єктність і не заявляли клопотання про закриття провадження у справі.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16.

На підставі вищевикладеного суд доходить висновку, що клопотання про відкриття провадження щодо позовних вимог до відповідача ОСОБА_5 , залучення до участі у справі на стороні відповідача ОСОБА_5 її спадкоємців як правонаступників на підставі статті 55 ЦПК; витребування відомостей стосовно кола спадкоємців після смерті відповідача ОСОБА_5 задоволенню не підлягають.

Cтосовно клопотання про розгляд справи у загальному позовному провадженні суд зазначає таке.

Частиною четвертою статті 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно з пунктом 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частинами першою, другою статті 274 ЦПК України визначено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (частина третя статті 274 ЦПК України).

Відповідно до частини п`ятої статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб на 01 січня 2021 року - 2270,00 грн.

Ціна позову у даній справі становить 50 312, 00 грн, що є менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі положень статей 19, 274 ЦПК України, суд доходить висновку, що справа є малозначною відповідно до положень закону, не відноситься до тих категорій справ, які не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження, перелік яких визначено частиною четвертою статті 274 ЦПК України, а тому підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження за правилами, передбаченими главою 10 розділу ІІІ ЦПК України, з повідомленням (викликом) сторін.

Підстав для переходу до розгляду справи в порядку загального позовного провадження суд не вбачає.

Керуючись статтею 19, 274, 260 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Клопотання ОСОБА_1 про відкриття провадження щодо позовних вимог до відповідача ОСОБА_5 , залучення до участі у справі на стороні відповідача ОСОБА_5 її спадкоємців як правонаступників на підставі статті 55 ЦПК; витребування відомостей стосовно кола спадкоємців після смерті відповідача ОСОБА_5 , розгляд справи в порядку загального позовного провадження - залишити без задоволення.

Ухвала набирає сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В. М. Яковлева