Справа № 638/2658/19
Провадження № 2/638/1323/21
РІШЕННЯ

Іменем України

22 вересня 2021 року м. Харків

Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді - Подус Г.С.,

за участю секретаря судових засідань - Коваленко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дзержинського районного суду міста Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про захист прав споживачів

встановив:

Позивач звернувся до Дзержинського районного суду міста Харкова з позовом до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживачів, у якому просив зобов`язати Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» відновити залишок кредитних коштів на картковому рахунку № НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_1 до стану, у якому він був перед виконанням несанкціонованих операцій 13.10.2018 щодо зняття коштів у сумі 20 800 грн. - «-252,84» грн., списати нараховані у зв`язку з цим відсотки, пеню та припинити нарахування та стягнення відсотків за користування кредитними коштами і пені, а також просила стягнути з Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» пеню за неперерахування (неповернення) списаної внаслідок несанкціованої операції суми коштів за період з 13.10.2018 року, розмір якої на день подання позовної заяви становить 2828,80 грн, а також стягнути понесені судові витрати.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, 26.09.2014 року між нею та ОСОБА_1 та АТ КБ «ПриватБанк» була укладена угода №SAMDNWFC2 про надання банківських послуг та відкриття карткового рахунку № НОМЕР_2 з видачею банківської платіжної картки «Універсальна Голд» № НОМЕР_1 з встановленням кредитного ліміту у сумі 51500 грн. Станом на 13.10.2018 року по вказаному картковому рахунку значилась заборгованість у розмірі 2542, 84 грн

13.10.2018 року о 03.21 год. невстановлена особа у банкоматі ПАТ КБ «ПриватБанк», що розташований у м. Харкові по вул. Пушкінській, 79/1, з кредитної картки ПАТ КБ «ПриватБанк» за № НОМЕР_1 на ім`я позивача, зняла готівкові кошти у сумі 20 800 грн. однією транзакцією,, при цьому під час зняття зазначеної суми коштів з її картки з боку АТ КБ «ПриватБанк» не проводилась перевірка цієї операції, з моменту видачі банківської картки остання постійно знаходилась при мені, вона її нікому не передавала і попросила заблокувати картковий рахунок

В результаті звернення до служби безпеки ХОУ АТ КБ «ПриватБанк» їй стало відомо, що невстановлена особа чоловічої статі 13.10.2018 року о 03 год.21 хв у банкоматі АТ КБ «ПриватБанк», що розташований у м.Харкові по вул.Пушкінська, 79/1 з кредитної картки на її ім`я було здійснено зняття грошових коштів в сумі 20 800 грн, при цьому ним було введено правильний ПІН-код картки.

Крім того, 17.10.2018 року позивач звернулась до Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області з заявою про скоєне кримінальне правопорушення, де її заява була зареєстрована в ЖЕО Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області за №41946 від 17.10.2018 року

Листом від 17.12.2018 року за вих.№ Б-2556/119-60-2018, в якому зазначалось, що її заява від 10.12.2018 року долучена до матеріалів кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0005484 від 10.11.2017, оскільки у органах досудового розслідування існують достатні підстави вважати, що у період часу з 2017 по 2018 року на території Шевченківського району м.Харкова невстановлена особа скоює ряд шахрайських дій, а саме протиправно заволодіває грошовими коштами громадян з банківських карток. При цьому станом на день звернення із позовною заявою відкрито кримінальне провадження №0000271, розслідування триває.

14.12.2018 року позивач звернулась до відповідача з заявою, в якій просила поновити її права як споживача послуг банку, повернути грошові кошти, які 13.10.2018 року були зняті невідомими особами з її карткового рахунку разом з нарахованою пенею та відсотками, однак листом №20.1.0.0.0./7 від 25.12.2018 АТ КБ «ПриватБанк» відмовило позивачу у поверненні коштів посилаючись на те, що при зняття коштів було правильно введено ПІН-код карти. При цьому відповідач нараховує та списує відсотки за користування кредитним лімітом до теперішнього часу, у тому числі з інших карткових рахунків, у розмірі 5941, 97 грн., з яких: стягнуто заборгованості по відсотках у розмірі 5691, 97 грн та пені -250 грн. (рахунок, відкритий у ПриватБанку) та 739, 75 з інших карткових рахунків.

Вважає, що АТ КБ «ПриватБанк» таким чином порушив Умови та Правила надання банківських послуг в АТ КБ «ПриватБанк», не забезпечив схоронність грошових коштів по її картковому рахунку, а за наявності факту несанкціонованого знаття готівки не забезпечив повернення грошових коштів на його рахунок, що є підставою для виникнення зобов`язання у останнього відновити залишок кредитних коштів на картковому рахунку, списати нараховані у зв`язку із цим відсотки, пеню та припинити нарахування та стягнення відсотків за користування кредитними коштами і пені, а також стягнути пеню за неперерахування (неповернення) списаної внаслідок несанкціонованої операції суми коштів за період з 13.10.2018 року, розмір якої на день подання позовної заяви становить 2828, 80 грн.

02.04.2019 року за Вх.№15039 надійшла уточнена позовна заява, якою позивач просила стягнути з позивача пеню за період з 13.10.2018 по 02.04.2019 року у сумі 3556, 80 грн.

Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 03.04.2019 року відкрито провадження у справі за позовом та призначено проводити розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

31.08.2020 року за Вх. № ЕП-6208 від 31.08.2020 року надійшли письмові пояснення від представника АТ КБ «ПриватБанк» А.О.Шевченко, який діє на підставі довіреності від 17.12.2019 року №7649-К-0 надійшли письмові пояснення, якими він просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі з урахуванням того, що як вбачається із виписок по картках, належних позивачу 13.10.2018 року відбулась транзакція (зняття готівки в банкоматі), при цьому знаття грошових коштів з картки позивача був правильно введений ПІН-код картки. При цьому з повідомленням про несанкціоноване зняття готівки ОСОБА_1 звернулась лише 14.12.2018 року (після спливу 2-х місяців) , позивач ніяким чином не довела факт повідомлення банку про вчинені транзакції раніше, які вона вважала несанкціонованими та вчиненими без її згоди. Посилається на те, що до моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а оскільки позивач звернувся до банку про зняття готівки, але після спливу 2-х місяців, тому саме позивач несе відповідальність за вказану операцію.

Також наголошує на тому, що під час зняття грошових коштів з картки позивача було правильно введено ПІН-код, відповідальність за розголошення якого лежить саме на клієнтові.

Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 16.02.2021 року витребувано у ПрАТ «Київстар» нформацію про вхідні та вихідні дзвінки, СМС-повідомлення, ММС-повідомлення абонента телефонного номеру, що належать ОСОБА_1 ( НОМЕР_3 ) за період з 12.10.2018 по 14.10.2018 включно з зазначенням дат, часу та тривалості розмов, прив`язкою до базових станцій, а також координат, документи розслідування за фактом зняття невстановленою особою 13.10.2018 о 03.21 год. з кредитної картки АТ КБ "ПриватБанк" на ім`я ОСОБА_1 за № НОМЕР_1 у банкоматі АТ КБ "ПриватБанк", що розташований у м. Харкові по вул. Пушкінська, 79/1, грошових коштів в сумі 20 800 грн., відеозапис зняття невстановленою особою 13.10.2018 о 03.21 год. з кредитної картки АТ КБ "ПриватБанк" на ім`я ОСОБА_1 за № НОМЕР_1 у банкоматі АТ КБ "ПриватБанк", що розташований у м. Харкові по вул. Пушкінська, 79/1, грошових коштів в сумі 20 800 грн., відомості щодо звернень ОСОБА_1 у період з 13.10.2018 по 12.11.2018 на «гарячу лінію» АТ КБ «ПриватБанк», а саме номери звернень (заявок), їх зміст та результати розгляду, звукозаписи звернень ОСОБА_1 , відомості про підстави блокування 17.10.2018 АТ КБ «ПриватБанк» карткового рахунку на ім`я ОСОБА_1 (кредитна картка № НОМЕР_1 ).

Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 14.06.2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні.

У судове засідання позивач та її представник - Бондаренко О.В., що діє на підставі договору про надання правової (правничої) допомоги від 25.02.2019 року не з`явились, надали суду заяви, якою просили розглянути цивільну справу без їх участі, позовні вимоги підтримують, просять їх задовольнити.

Відповідач будучи належним чином повідомленим про дату та час слухання справи у судове засідання не з`явився, не повідомив суд про причини свого неприбуття, не надав заяв про слухання справи за його відсутності або відкладення розгляду справи.

Враховуючи неявку усіх учасників процесу, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає положенням ч.2 ст.247 ЦПК України

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 підписала Анкету - заяву про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг у Приватбанку 27.09.2018 року

Згідно з довідкою, виданої АТ КБ «ПриватБанк» ОСОБА_1 належить картковий рахунок № НОМЕР_1 на картці «Універсальна Голд» з кредитним лімітом 51 500 грн., станом на 14.12.2019 року залишок з урахуванням кредитного ліміту 23 446, 70 грн., сума залишків у валютному еквівалентні 23 446, 70 грн.

Згідно з наданою повідомленням АТ КБ «ПриватБанк» в ніч на 14.10. з 00:00 до 04:00 заплановано проведення регламентних робіт - обслуговування карт, рахунків і работу всіх сервісів банку буде призупинено, робота відновиться зранку 14.102018 року.

Відповідно до Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у рамках кримінального провадження №0000271 від 18.01.2019 року Шевченківським відділом поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області розпочато досудове розслідування за заявою ОСОБА_1 від 17.01.2019 року за ч.1 ст.190 за фактом того, що 13.10.2018 року невстановлена особа шахрайським шляхом у банкоматі ПАТ КБ «ПриватБанк» за адресою: м.Харків,вул.Пушкінська, №79/1 з кредитної картки ПАТ КБ «ПриватБанк» за № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_1 зняла готівку у сумі 20 800 гривень, чим своїми діями спричинила заявниці матеріальну шкоду.

Згідно з відповідями Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_1 визнана потерпілою особою у вказаному кримінальному провадженні.

Згідно з відповіддю Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» АТ КБ «ПриватБанк» Банк не може повернути грошові кошти з тих підстав, що було правильно введено ПІН-код картки посилаючись на Умови і правила надання банківських послуг і є невід`ємною частиною договору банківського обслуговування, згідно з якими клієнт зобов`язується вживати заходів щодо,у тому числі, щодо запобігання (втраті) ПІН-кода.

Згідно з інформацією, наданою Приватним акціонерним товариством «Київстар» відправлення СМ та ММС повідомлень, а також отримання ММС повідомлень телекомунікаційними обладнаннями ПрАТ «Київстар» в період часу з 12.10.2018 року по 14.10.2018 року включно за номером НОМЕР_5 не зафіксовано.

Згідно з інформацією щодо вхідних та вихідних дзвінків, а також отриманих СМС повідомлень по телефонному номеру НОМЕР_5 до переліку адрес розташування базової станції не ввійшла адреса місцезнаходження банкомату, з якого здійснювалось зняття коштів у сумі 20 800 грн. 13.10.2018 року

Згідно із пунктом 37.2статті 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню в розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними.

Відповідно до пунктів 8, 9 Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою правління Національного банку України «Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів» від 05 листопада 2014 року № 705, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок.

Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15.

Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, що беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів.

Частиною першою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини другої статті 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи. Обов`язок доказування покладається на сторін. Це положення є одним із найважливіших наслідків принципу змагальності. Суд не може збирати докази за власною ініціативою

Урахувавши застосовані норми матеріального права, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановивши фактичні обставини справи, які мають істотне значення для її вирішення, суд прийшов до висновку щодо необхідності задоволення позовних вимог у частині зобов`язання відповідача відновлення залишку кредитних коштів на картковому рахунку до стану, яким він був до виконання несанкціонованих операцій 13.10.2018 року.

Так, судом встановлено, що відповідно до положень статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунку клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Згідно з пунктом 37.2 статті 37 Закону України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню у розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними.

Відповідно до пунктів 7, 8 Положення про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використання, затвердженого постановою правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року N 705,емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок.

Судом з`ясовано, що банк, в порушення п. 3, 4 розділу VІ «Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операції з їх використанням», затвердженого Постановою правління НБУ від 05.11.2014 року №706, яка передбачає те, що банк зобов`язаний у спосіб, передбачений договором: 1) повідомляти користувача про здійснення операцій з використанням електронного платіжного засобу; 2) забезпечити користувачу можливість інформувати банк про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем; 3) реєструвати та протягом строку, передбаченого законодавством України для зберігання електронних документів, зберігати інформацію, що підтверджує факт інформування банком користувача та користувачем банку, а також те, що Банк у разі невиконання обов`язку з інформування користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу несе ризик збитків від здійснення таких операцій; та містить положення про те, що обов`язок банку щодо повідомлення користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу користувача є виконаним у разі: інформування банком користувача про кожну здійснену операцію відповідно до контактної інформації, наданої користувачем; відмови користувача від отримання повідомлень банку про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу користувача, про що зазначено в договорі, не вжив заходів щодо повідомлення клієнта про спробу здійснення операції із зняття готівки 13.10.2018 року. Також суд встановив, що позивач вжила усіх заходів щодо повідомлення відповідача про факт несанкціонованого зняття коштів на виконання вимог п.6 Розділу VІ вказаного вище Положення, а тако ж те, що відповідачем, з урахуванням тягаря доказуванн, що передбачає покладення на відповідача обов`язку доведення факту того, що позивач своїми діями сприяла втраті чи незаконному використанню ПІН - коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Враховуючи, що відповідачем за допомогою належних та допустимих доказів не доведено наявності дій чи бездіяльності позивача, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а поизвач, виявивши безпідставне списання коштів, повідомила відповідача та правоохоронні органи про цей факт, врахувавши наявність кримінального провадження, у межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог, що серед іншого відповідає правовим позиціям Верховного Суду України від 13.05.2015 року у справі №6-71цс15, 14 лютого 2018 року у справі N 127/23496/15-ц.

Стосовно заявленої вимоги до стягнення понесених витрат суд зазначає, що згідно ч.1,2 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Пункт 1 частини 3 цієї ж статті зазначає, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу. У відповідності до ч.8 ст. 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Суд зазначає, що представником позивача ОСОБА_1 у судовому засіданні до закінчення судових дебатів заявлено, що зазначені вище докази буде подано до суду у встановлені законом строки та порядку.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.1073 ЦК України, 77, 81 95, 133, ЦПК, Положенням про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використання, суд

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» - задовольнити частково.

Зобов`язати Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» відновити залишок кредитних коштів на картковому рахунку № НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_4 , до стану, у якому він був перед виконанням несанкціонованих операцій 13.10.2018 щодо зняття коштів у сумі 20 800 грн. - «-2542,84 грн.», списати нараховані у зв`язку з цим відсотки, пеню та припинити нарахування та стягнення відсотків за користування кредитними коштами і пені.

В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду до або через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом 30 днів з дня виготовлення повного рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення виготовлено 01.10.2021 року.

Суддя -