справа № 274/2538/19
провадження № 2/0274/291/21
У Х В А Л А

16.04.2021 року Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого судді - Вдовиченко Т.М., з участю секретаря судових засідань - Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бердичева Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору купівлі - продажу недійсним,-

В с т а н о в и в :

В провадженні Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області з 06.05.2019 року знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору купівлі - продажу недійсним.

Після повторного авторозподілу, ухвалою від 20.02.2020 справу прийнято до свого провадження суддею - Вдовиченко Т.М.

В судове засідання - 23.03.2021 року позивачка не з`явилася, причини своєї неявка суду не повідомила, із заявою про розгляд справи в її відсутності не зверталася, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлена належним чином ( а.с. 109).

В судове засідання 16.04.2021 року позивачка повторно, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце судового засідання не з`явилася , із заявою про розгляд справи в її відсутності не зверталася, надіслала електронне повідомлення про неможливість прибуття в судове засідання в зв"язку із зайнятістю на роботі.

Відповідач ОСОБА_2 також в судове засідання не з`явився, згідно заяви від 01.04.2020 року просить розгляд справи проводити за його відсутності, позовні вимоги не визнає.

Відповідач ОСОБА_3 29.05.2020 року також на адресу суд подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

З огляду на вимоги частини 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Зважаючи на викладені обставини, суд доходить такого висновку.

Згідно ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з частиною 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частини 2 ст. 210 ЦПК України передбачає, що суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Беручи до уваги положення частини 4 ст. 10 ЦПК України, суд звертає увагу на частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковану Законом № 475/97-ВР від 17.07.97), відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Частина 2 ст. 223 ЦПК України визначає підстави відкладення розгляду справи.

Так, відповідно до пункту 2 частини 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Зважаючи на викладене, суд не знаходить правових підстав для відкладення розгляду справи з метою виклику сторін, оскільки це призведе до безпідставного затягування розгляду справи та порушення розумних строків її розгляду, оскільки справа перебуває в провадженні суду з 2019 і такий тривалий її розгляд пов`язаний з неналежною процесуальною поведінкою позивача.

Згідно з частиною 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

З аналізу норм ст. 223 ЦПК України випливає, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципами диспозитивності цивільного судочинства та змагальності сторін, так як особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами та несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Зазначені наслідки (залишення позовної заяви без розгляду) настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Вказані висновки суду повністю узгоджуються з правовими висновками, викладеними Верховним Судом 07 травня 2018 року у справі №553/3688/16-ц та 22 травня 2019 року у справі 310/12817/13.

Згідно з вимогами пункту 3 частини 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене та беручи до уваги те, що позивачка повторно не з`явилася в судове засідання, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце його проведення, заяви про розгляд справи у її відсутності не подала, а також з огляду на предмет спору та обставини, викладені в позовній заяві, за яких нез`явлення сторони позивача перешкоджає розгляду справи, тому суд доходить переконання про наявність обґрунтованих підстав для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст.ст. 12-13, 43-44, 131, 210, 247, 257, 260, 261,354 ЦПК України, суд-

П о с т а н о в и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору купівлі - продажу недійсним залишити без розгляду.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу ХІII Перехідні положення ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Бердичівський міськрайонний суд.

Суддя Т.М.Вдовиченко