Справа № 583/3379/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2021 року Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді Яценко Н.Г.,

за участю секретаря судового засідання Якубович В.В.,

позивачки ОСОБА_1 ,

її представника ОСОБА_2 ,

відповідачки ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 8 в місті Охтирка Сумської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , приватного підприємства «Базис»

про відшкодування моральної шкоди, завданої залиттям квартири,-

ВСТАНОВИВ:

17.09.2020 позивачка звернулася до суду із вказаним позовом, вимоги за яким мотивувала тим що їй та ОСОБА_6 , ОСОБА_7 на праві спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_1 , в якій вона проживає сама. З вини відповідачів, що є сусідами позивачки, які проживають поверхом вище, в квартирі АДРЕСА_2 за вищевказаною адресою відбувалися неодноразові залиття водою її квартири. Позивачка зазначає, що незаконні дії та бездіяльність відповідачів, яка призвела до затоплення її квартинри, полягає в їх зневажливому, безвідповідальному ставленні до перевірки положення та стану водозбірного крану, що стало причиною тривалого затікання води. Посилаючись на викладене, враховуючи незручності та переживаннях внаслідок самого факту залиття квартири, усунення його наслідків, докладені зусилля для виклику уповноважених служб та письмові звернення, а також зневажливе ставлення до неї, позивачка просила стягнути в солідарному порядку із ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 на її користь моральну шкоду в розмірі 5000 грн.

24.09.2020 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання з викликом сторін.

28.12.2020 протокольною ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської областідо участі у справі в якості співвідповідачів залучено ОСОБА_5 та Приватне підприємство «Базис».

27.01.2021 від представника Приватнго підприємства «Базис» надійшов відзив на позовну заяву (а.с. 57-58), відповідно до якого проти задоволення позовних вимог заперечував, пояснив, що 29.07.2020 до Приватного підприємства «Базис» звернулася ОСОБА_1 щодо протікання стелі в туалетній кімнаті її квартири за адресою: АДРЕСА_3 . Цього ж дня на місце вийшов слюсар-сантехнік ОСОБА_8 з метою обстеження та встановлення причин протікання стелі, в ходія якого зафіксовано факт протікання в туалетній кімнаті квартири АДРЕСА_4 , що знаходиться поверхом вище, проведено не було у звязку з тим, що власниця квартири ОСОБА_3 двері не відчинила, лист-повідомлення про термінове надання доступу до квартири отримувати відмовилася у присутності свідка. 04.08.2020 ОСОБА_1 повторно звернулася до Приватного підприємства «Базис» щодо залиття стелі в туалетній кімнаті її квартири, на підставі чого було здійснено комісійний вихід за адресою: АДРЕСА_5 . В ході комісійного огляду належної позивачці квартири АДРЕСА_6 було встановлено залиття стелі в туалетній кімнаті розміром 1,15*1,15 м. Лист-повідомлення про термінове надання доступу до квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_3 повторно отримувати відмовилася у присутності свідка. Після цього 19.08.2020 позивачка звернулася до Приватного підприємства «Базис» із заявою про перекриття холодного водопостачання по туалетній кімнаті та кухні за вищевказаною адресою. Крім того, 26.08.2020 до Приватного підприємства «Базис» звернулася ОСОБА_9 , яка мешкає в квартирі АДРЕСА_7 , що розташована під належною ОСОБА_1 квартирою АДРЕСА_6 , щодо протікання стелі в туалетній кімнаті. З метою запобігання затоплення нижчерозташованих квартир, що може призвести до масштабних збитків та створення аварійної ситуації, Приватне підприємство «Базис» було вимушене припинити постачання холодної води по туалетній кімнаті до квартир АДРЕСА_8 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_2 зазначеного будинку. 27.08.2020 до Приватного підприємства «Базис» звернулася відповідачка ОСОБА_3 з проханням відновити постачання холодної води в туалетній кімнаті, після чого її повідомлено про підтоплення нижчерозташованих квартир АДРЕСА_8 , АДРЕСА_6 і вручено лист про надання доступу до квартири з метою обстеження та усунення причин вказаної аварійної ситуації. Під час обстеження картири АДРЕСА_9 , працівниками Приватного підприємства «Базис» встановлено, що підтоплення відбулося в каналізаційній мережі вказаної квартири, але доступ до її ремонту неможливий у зв`язку з тим, що каналізаційна мережа закладена плиткою. В присутності працівників Приватного підприємства «Базис» власники вкартир № 102 та № 106 домовилися про вибиття бетонного перекриття для проведення ремонтних робіт каналізаціної труби, яке буде здійснюватися з квартири ОСОБА_1 , з подальшим відновленням стелі за рахунок ОСОБА_3

09.02.2021 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської областізакрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду з повідомленням учасників процесу.

Позивачка та її представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримализ підстав, наведених у позові, просили їх задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснила, що не проживає у квартирі АДРЕСА_9 , а проживає за іншою адресою, при цьому зазначила, що ніякого протікання у квартирі АДРЕСА_2 , де проживає її мати ОСОБА_3 , не було.

Відповідачка ОСОБА_3 заперечувала у суді проти позовних вимог, просила відмовити у їх задоволенні пояснивши, що у січні 2019 року у ванній кімнаті та туалеті її квартири робився ремонт, наймався сантехнік та замінили усі труби.Позивачка дозволу на заміну труби не давала, хоча сантехнік до неї звертався з даного приводу, оскільки залишилася труба, але остання відмовилася. У липні 2019 року позивачка їй повідомила, що у її тулатній кінаті на стелі мокре пятно, на що вона запросила позивачку у свою квартиру і показала, що у неї усе сухо. Після цього до неї кілька разів приходив сантехнік та представники з ПП «БАЗИС», оглядали її ванну та туалет, говорили, що ОСОБА_1 не дозволяє витягнути трубу. Після цього на три тижні перекрили воду. Вона пообіцяла, що заробить дірку, якщо позивачка дозволить замінити трубу. Коли трубу замінили, її син залив дірку піною, заштукатурив.

Відповідачка ОСОБА_5 у судове засідання не зявилася, про розгляд справи повідомлена належним чином, про причини неявки не повідомила.

Представник Приватного підприємства «Базис» у судове засідання не зявився, про розгляд справи повідомлений у встановленому законом порядку, надав заяву про розгляд справи у його відсутності.

Свідок ОСОБА_6 , яка є донькою позивачки по справі, у судовому засіданні пояснила, що у ОСОБА_10 , яка проживає у квартирі над ними, відбувався ремонт, після чого через деякий час потекла вода зі стелі у туалеті, тому весь час вони змушені були підставляти відро та ганчірки. Після неодноразових перемовин із сусідкою та скарг до ПП «Базис» з`ясувалося, що у ОСОБА_10 лопнула труба. Викликали сантехніка, який повідомив, що треба проводити ремонт, і що це можливо зробити з квартири ОСОБА_11 , оскільки у ОСОБА_10 всі труби зашиті. У зв`язку з цим ОСОБА_11 надала дозвіл на заміну труби зі своєї квартири за умови, що сусіди проведуть ремонт розбитої стелі. Син відповідачки зашпаклював стелю після заміни труби, проте наступного дня шпаклівка потріскалася та відпала.

Свідок ОСОБА_12 у судовому засідання повідомила, що вона є сусідкою позивачки та пояснила, що влітку 2020 року ОСОБА_1 подала заяву у ЖЕК щодо протікання стелі, в той час, як свідок особисто бачила, що у ОСОБА_3 нічого не текло. Що відбувалося у позивачки, вона не бачила, оскільки ОСОБА_1 не відчинила дверей.

Свідок ОСОБА_13 у судовому засіданні повідомила, що є сусідкою відповідачів та пояснила, в серпні місяці у ОСОБА_3 не було води, а тому вона зверталася за водою до свідка та пояснювала, що у неї щось ремонтують.

Свідок ОСОБА_14 , який є сином відповідачки ОСОБА_3 , у судовому засіданні пояснив, що у 2019 році він домовився із сантехніком, щоб замінити труби, який повідомив про необхідність попередньої домовленості із сусідами щодо проведення таких робіт. Свідок прийшов до сусідки, запропонував поміняти пластикову трубу за власні кошти, однак вона не погодилася, оскільки для цього потрібно було розбивати стелю. Тому замінили трубу лише у ОСОБА_3 , а приблизно через рік труба почала протікати, про що їх повідомила позивачка, оскільки у їхній квартирі було сухо. Після того, як сусідці замінили трубу, свідок особисто запінив та заштукатурив їй стелю, і більше протікань не було, оскільки трубу було замінено.

Свідок ОСОБА_15 у судовому засіданні пояснила, що проживає у квартирі, розташованій під квартирою ОСОБА_1 та у травні 2020 року до неї приходила ОСОБА_16 з приводу протікання води у туалеті зі стелі. Дійсно, у свідка в квартирі у туалеті та ванній кімнаті були мокрі плями на стелі. В серпні 2020 року у квартирі свідка по трубі текла вода, після чого остання звернулася у ПП «Базис» зі скаргою. В результаті ПП «Базис» написали припис на адресу ОСОБА_10 щодо вирішення даного питання протягом трьох днів, який ОСОБА_15 особисто залишила у дверях відповідачки, після того протікання припинилося.

Свідок ОСОБА_17 у судовому засіданні підтвердила, що була декілька разів у квітні та травні 2020 року у ОСОБА_11 в гостях та бачила, що у неї в туалеті та ванній кімнаті був мокрий потолок та штукатурку, яка частково відпала. Крім того, вона була присутня, коли до позивачка за викликом прийшов сантехнік, який повідомив, що треба знімати унітаз, ремонтувати стелю і трубу замінювати, що коштуватиме близько 2000 грн.

Свідок ОСОБА_18 у судовому засіданні пояснив, що він працює сантехніком у ПП «Базис» та виходив за викликом до позивачки по справі. За результатами огляду квартир на 8 та 9 поверсі він зробив висновок, що муфта чугунної труби зруйнована і потребує заміни. Оскільки ПП «Базис» в таких випадках надає матеріал та робочих, він разом з напарником ОСОБА_19 з квартири ОСОБА_11 з мінімальними пошкодженнями демонтували зруйновану трубу відразу після надання доступу. На думку свідка, вказана труба була пошкоджена через тривалий час її експлуатації, пошкоджена була частина труби, яка знаходилася у ніші, при огляді ніши бачив, що там було сухо. Труба була аварійна, при її демонтажу верхня частина розсипалася.

Свідок ОСОБА_20 у судовму засіданні пояснив, що 27.08.2020 був по вул. Перемоги, виконував роботи по технічному монтажу заміни каналізаційної труби. Це була планова робота, пошкоджень не встановлено.

Свідок ОСОБА_21 суду пояснив, що позивачка є його матір`ю, до якої він часто навідується, одно разу знаходячись у неї дома він почув звук перфоратора, після цього почало протікати у туалеті. Вважає, що це сталося через проведення ремонтних робіт у квартирі АДРЕСА_2 , оскільки вони заміняли труби і пошкодили чугунний стояк.

Суд, проаналізувавши матеріали справи, заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, покази свідків, дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами в межах заявлених позовних вимог, виходить з наступного.

Встановлено, що ОСОБА_1 є власницею квартири за адресою: АДРЕСА_3 , що підтверджується свідоцтвом про право власності від 25.01.2000, зареєстрованого в реєстрову книгу № 70 реєстр 10027 (а.с. 3).

Згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 22.03.2010 серії НОМЕР_1 квартира АДРЕСА_9 , на праві спільної сумісної власності належить ОСОБА_5 та ОСОБА_3 (а.с. 37, 38).

29.07.2020 та 04.08.2020 комісією у складі директора ПП «Базис» ОСОБА_22 , техніка ОСОБА_23 , юрисконсульта ОСОБА_24 , сл.сантехніка ОСОБА_25 , у присутності мешканки квартири АДРЕСА_1 - ОСОБА_1 , складено аки про залиття квартири, які містять висновок комісії, що у квартирі АДРЕСА_6 трапилося протікання в туалетній кімнаті розмірами 1м х 1м. Як зазначено у цьому висновку комісії при обстеженні квартир АДРЕСА_2 власнику було запропоновано розібрати кахель по санітарній ніші в туалетній кімнаті для зясуванняпричини протікання у нижче розташовану квартиру і попередити про можливість обстеження та проведення робіт по усуненню протікання (а.с.60,61 зворотної строни).

Згідно довідки про результати розгляду матералів ЖЄО Охтирського РВП ГУНП в Сумській області від 26.08.2020 за № 7193 по факту звернення ОСОБА_1 щодо протікання каналізаційної труби між 8 та 9 поверхами квартир АДРЕСА_6 , АДРЕСА_10 , в ході перевірки встановлено, що тротягом 4 місяців між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 триває конфлікт з приводу пошкодження каналізаційної труби, в результаті чого руйнується стеля у туалетній кімнаті заявниці. ОСОБА_4 пояснила, що під час ремонту в туалентій кімнаті проводила заміну частини металевої труби на пластикову, до протікання води в квартиру заявниці відношення не має (а.с. 7).

04.08.2020 ОСОБА_6 звернулася до ПП «Базис» із письмовою заявою з проханням направити комісію по факту залиття її квартири (туалету) квартирою АДРЕСА_2 (а.с.62).

19.08.2020 ОСОБА_6 подала заяву до ПП «Базис» з проханням установити заглушку на квартиру АДРЕСА_2 у зв`язку із залиттям її квартири та відрізати пластикову трубу в кімнаті туалета (а.с.62).

27.08.2020 на адресу ОСОБА_3 та ОСОБА_4 направлено лист за вихідним № 158 з пропозицією домовитися в термін до 03.09.2020 з мешканцями квартири АДРЕСА_6 про усунення підтоплення стелі в туалетній кімнаті шляхом розібрання плитки з їх квартири абло пробиття бетонного перекриття з квартири АДРЕСА_6 з подальшим відновенням стелі за кошти ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Роз`яснено, що на даний час холодне водопостачання відсутнє по туалетній кімнаті, в разі не вирішення даного питання мирним шляхом, з 02.09.2020 буде відсутнє і по стояку кухонної кімнати, так як затоплення квартири АДРЕСА_6 продовжується, а також затоплюється квартира АДРЕСА_8 (а.с. 59,60).

26.08.2020 від ОСОБА_6 на адресу ПП «Базис» надійшла заява з проханням назначити комісію для вирішення питання щодо підтоплення стелі у туалетній кімнаті квартирою АДРЕСА_2 (а.с.63).

Згідно аку про відновлення квартирою АДРЕСА_2 ОСОБА_3 пошкодженого при пробитті стелі ремонту в туалетній кімнаті квартири АДРЕСА_6 від 27.08.2020, засвідченого підписами представників ПП «Базис»: юрисконсульта ОСОБА_24 та техніка ОСОБА_26 , мешканців квартири АДРЕСА_6 та АДРЕСА_9 ОСОБА_6 та ОСОБА_3 вбачається, що 01.09.2020 почнеться вибиття стелі в туалетній кімнаті працівником слюсарем-сантехніком для проведення ремонтних робіт по каналізаційній трубі, а власникам квартири АДРЕСА_2 необхідно протягом трьох днів відновити стелю в туалетній кімнаті (а.с.61).

Обгрунтовуючи свої доводи позивачка посилається на те, що ОСОБА_3 , внаслідок проведення ремонтних робіт у своїй квартирі, пошкодила каналізаційний стояк, що призвело до протікання у стелі туалетної кімнати квартири позивачки.

Відповідачка ОСОБА_3 з такими доводами позивачки категорично не погоджуючись, посилається на те, що її вина у протіканні стелі у квартирі позивачки нічим не встановлена, при огляді її квартири спеціалістами не було виявлено протікання, а при заміні стяка з`ясувалося, що він пошкоджений через тривалі строки його експлуатації, отже відсутній причинно-наслідковий зв`язок між протіканням стелі у квартирі позивачки та її діями.

Аналізуючи наведені доводо сторін та надаючи їм правову оцінку суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Нормами ст. 177 ЖК України, зокрема, передбачений обов`язок громадян забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання.

Відповідно до ст. 179 ЖК України користування будинками (квартирами) та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Так, пунктом 7 Правил користування приміщеннями жилих будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 08.10.1992, зі змінами, внесеними Постановою КМУ № 45 від 24.01.2006 встановлено обов`язок власника та наймача (орендара) квартири дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно вимог ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За приписами ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України в межах заявлених вимог і на

Відповідно до ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

В ст. 322 ЦК України зазначено, що тягар утримання майна лежить на власнику майна.

Положеннями ст. 151 ЖК Української РСР передбачено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбаченіЦивільним кодексом України.

За приписами ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» на споживача покладено обов`язки воєчасно вживати заходів до усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини; власним коштом проводити ремонт та заміну санітарно-технічних приладів і пристроїв, обладнання, іншого спільного майна, пошкодженого з його вини, яка доведена в установленому законом порядку;; допускати у своє житло (інший об`єкт нерухомого майна) управителя, виконавців комунальних послуг або їхніх представників у порядку, визначеному законом і договорами про надання відповідних житлово-комунальних послуг, для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань приладів - розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирі (приміщенні) багатоквартирного будинку;

Системний аналіз зазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що власник квартири зобов`язаний утримувати дане майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані і своєчасно усувати недоліки у його роботі. У зв`язку з викладеним, шкода, завдана іншим особам у зв`язку з невиконанням таких обов`язків, підлягає відшкодуванню власником.

Згідно із ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Позивачкою заявлено вимогу про відшкодування відповідачами завданої їй моральної шкоди у виді незручностей та переживань, яких вона зазнала внаслідок факту залиття її квартири, усунення наслідків такого залиття, зневажливого до неї ствлення, яку вона оцінює у 5000 грн.

Відповідно до положень ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

За приписами ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права.

Крім того, положеннями ст. 78 ЦПК України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Як вбачається з положень п. 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17 травня 2005 року, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт.

Відповідно до додатку 4 до п. 2.3.6 Правил акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету; в якому описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено; з зазначенням причини залиття, аварії, що трапилась на системі ЦО, ГВС; акт повинен містити висновки і рекомендації комісії (надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.); члени комісії повинні підписати акт та з актом повинні бути ознайомлені мешканці квартир, які його також підписують.

Згідно п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі залиття квартири складається відповідний акт. Типова форма цього акту міститься у додатку № 4 до Правил.

В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік): прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності: прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися із зазначенням причин.).

У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975 також зазначено, що при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна.

Тобто факт залиття, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок - залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі винної особи.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (далі - Закон) житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил; утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством; якість житлово-комунальної послуги - сукупність нормованих характеристик житлово-комунальної послуги, що визначає її здатність задовольняти встановлені або передбачувані потреби споживача відповідно до законодавства.

Пунктом 2 статті 13 Закону встановлено, що послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій відносять до житлово-комунальних послуг і включають прибирання внутрішньо будинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньо будинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо.

Правовідносини, що виникають із заподіяння позадоговірної моральної шкоди, регулюються ст.ст. 23, 1167 ЦК України, зі змісту яких випливає, що моральна шкода компенсується лише винною особою.

Згідно роз`яснень, що містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року № 4, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи презумпцію винуватості, встановлену ч. 2 ст. 1166 ЦК України саме відповідачі зобов`язані надати докази у підтвердження того факту, що залиття квартири позивача відбулося не з їх вини.

Суд зазначає, що акти від 29.07.2020 та від 04.08.2020 не доводять вини відповідачів ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 у залитті квартири ОСОБА_1 , оскільки під час їх складання не встановлено особу, з вини якої сталося залиття квартири позивачки, наслідки залиття і причини.

Спрстовується винуватість мешканців та власників квартири АДРЕСА_9 у залитті квартири АДРЕСА_6 також і поясненнями свідків - слюсарів-сантехніків ПП «Базис» ОСОБА_27 та ОСОБА_18 , наданими у судовому засіданні, з яких вбачається, що при огляді туалетної кімнати квартири АДРЕСА_2 в ній було сухо, а здійснивши демонтаж стояка встановлено, що він вийшов з ладу через деформацію, пов`язану з понад тривалим терміном його експлуатації. Суд приймає до уваги покази цих свідків, оскільки вони є послідовними, узгоджуються між собою та з матеріалам справи, до того ж зазначені вище акти про залиття квартири складено у їх присутності, вони здійснювали огляд квартир АДРЕСА_2 та АДРЕСА_6 , а також проводили демонтаж стояка та його заміну.

Покази інших допитаних у судовому засіданні свідків суд оцінює критично, оскільки вони не містять істотних для справи відомостей, які б могли підтвердити чи спростувати обставини, що є предметом доказування у даній справі, зокрем, наявності вини відповідачів у протіканні стелі у туалетній кімнаті позивачки.

Інших належних і допустимих доказів, які б свідчили про вину відповідачів у залитті квартири позивачки суду не надано.

Таким чином, винуватця заподіяної шкоди не встановлено.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

В матеріалах справи відсутні докази, що залиття квартири позивача відбулося саме через винні недбалі дії мешканців квартири АДРЕСА_2 чи ПП «Базис», що дає підстави для висновку про відсутність складу правопорушення, яке може бути підставою для задоволення позову.

До подібних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 18 грудня 2019 року № справи 711/7670/16-ц, провадження № 61-23957св18.

За приписами ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Аналізуючи наявні у справі докази в їх сукупності, керуючись чинним законодавством України, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задовлення позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 12, 81, 141, 263-265, 268, 280-282ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , приватного підприємства «Базис» про відшкодування моральної шкоди, завданої залиттям квартири відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Сумського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_11

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_11 , РНОКПП НОМЕР_3

Відповідач: ОСОБА_5 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_11

Відповідач: Приватне підприємство «Базис», місце знаходження: вул. Перемоги, 46, м.Охтирка, Сумська область, .

Повний текст рішення виготовлено 1 жовтня 2021 року.

Суддя Охтирського міськрайонного суду

Сумської області Н.Г. Яценко