Справа № 201/7434/21
Провадження № 2-о/201/153/2021
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2021р. Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого судді Ткаченко Н.В.

за участю секретаря Кірієнко Ю.В.

за участю представника заявника адвоката Єнакієвої О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі цивільну справу за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЛО» про встановлення факту недостовірності інформації та її спростування,

В С Т А Н О В И В :

ТОВ «АЛЛО» 23.07.2021р. звернулося до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська із заявою окремого провадження про встановлення факту недостовірності інформації та її спростування (а.с. №3-13), яка в подальшому була уточнена заявою від 20.09.2021р. (а.с. № 66-76) .

Ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 02.08.2021р. було відкрито провадження по справі та призначено розгляд справи в судове засідання (а.с. № 59).

В обґрунтування вимог представник заявника керівник АБ «Олександра Шевченка» - Шевченко О. (діє на підставі договору про надання правової допомоги від 10.06.2019р. № АI та ордеру від 12.04.2021р. а.с. № 46-47, 49) посилався на те, що поширена на веб-сайті «TheWorldNews.net.» недостовірна інформація спотворює ділову репутацію ТОВ «АЛЛО», оскільки ставить під сумнів його добросовісність та порядність, дискредитує його торговельну діяльність, вводить громадськість в оману щодо митної вартості товарів та сплати податків. Зважаючи на спосіб поширення недостовірної інформації та її вкрай негативний характер, мають місце обставини, які завдають значної шкоди репутації ТОВ «АЛЛО». Представник заявника стверджує, що поширена інформація про порушення ТОВ «АЛЛО» митного та податкового законодавства, про недоплату податків прямо суперечить принципу презумпції невинуватості, закріпленому в статті 62 Конституції України та статті 17 КПК України, оскільки вина у вчиненні злочину має бути встановлена виключно обвинувальним вироком суду. Крім того, не існує обвинувального вироку суду щодо встановленого факту проведення ТОВ «АЛЛО» будь-яких махінацій, у тому числі міжнародних. Також представник заявника зауважує, що статті, поширені на веб-сайті «TheWorldNews.net», та інформація була доведена до відома широкому колу користувачів мережі Інтернет. Відомості зазначені на веб-сайті «TheWorldNews.net» поширені у формі фактичних тверджень та не можуть кваліфікуватися як оціночні судження. При цьому інформація про реєстранта доменного імені в службі WHOIS скрита. Використання власником веб-сайту «TheWorldNews.net» закордонної юрисдикції реєстрації домену та хостингу унеможливлює його ідентифікацію. Таким чином, заявник позбавлений можливості встановити реєстранта (власника) веб-сайту « ІНФОРМАЦІЯ_1 » При цьому встановити автора спірних статей є також неможливим, оскільки статті були розміщені не відомою особою, яку не можливо ідентифікувати.

Отже, представник заявника вважав, що єдиним доступним, законним і дієвим механізмом спростування недостовірної інформації про ТОВ «АЛЛО», поширеної і мережі Інтернет, та поновлення його прав на недоторканність ділової репутації є звернення до суду у порядку окремого провадження із заявою про встановлення факту недостовірності поширеної інформації та її спростування.

В судовому засідання 30.09.2021р. представник заявника адвокат Єнакієва О.В. (діє на підставі ордеру від 12.04.2021р. - а.с. № 98) вимоги поданої до суду заяви підтримала, наголошувала на тому, що інформація, яка була розміщена на веб-сайті, як 18.07.2019р., так і 02.08.2021р., та доведена до відома широкому колу користувачів мережі Інтернет, стосовно ТОВ «АЛЛО» не відповідає дійсності.

В судовому засіданні 30.09.2021р. під час пояснень представника заявника здійснювалася фіксація судового процесу технічними засобами у відповідності до положень ч.1 ст. 247 ЦПК України, втім за заявою представника заявника (а.с. № 100) суд завершив розгляд справи з ухваленням рішення суду 30.09.2021р. на підставі ст. 223, ч. 2 ст. 247 ЦПК України за відсутності цього представника та без фіксації судового процесу технічними засобами.

Суд, дослідивши матеріали справи, вислухав представника заявника, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги, оцінивши докази та у сукупності з нормами чинного законодавства, вважає, що заява ТОВ «АЛЛО», яка подана в окремому провадженні, підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення суд розглядає в порядку окремого провадження.

За умовами ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009р. за № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб - підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.

Звернутись до суду з вимогами про захист гідності, честі чи ділової репутації вправі пред`явити фізична особа у разі поширення про неї недостовірної інформації, яка порушує її особисті немайнові права, а також інші заінтересовані особи (зокрема, члени її сім`ї, родичі), якщо така інформація прямо чи опосередковано порушує їхні особисті немайнові права. У разі поширення недостовірної інформації, що порушує особисті немайнові права юридичної особи або її структурного підрозділу, позов вправі пред`явити орган цієї юридичної особи (п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009р. за № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи»).

Положеннями абз. 5 п. 15 зазначеної постанови Пленуму Верховного Суду України, роз`яснено, що недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто, містить, відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

Згідно з п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009р. за № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто, доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у п.12 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27.02.2009р. №1, якщо автор поширеної інформації невідомий або його особу та/чи місце проживання (місцезнаходження) неможливо встановити, а також коли інформація є анонімною і доступ до сайту - вільним, належним відповідачем є власник веб-сайту, на якому розміщено зазначений інформаційний матеріал, оскільки саме він створив технологічну можливість та умови для поширення недостовірної інформації.

У п.13 вищевказаної постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009р. №1 надано роз`яснення, що відповідно до абзацу третього ч.4 ст. 277 ЦК України судовий захист гідності, честі та ділової репутації внаслідок поширення про особу недостовірної інформації не виключається і в разі, якщо особа, яка поширила таку інформацію, невідома (наприклад, при направленні анонімних або псевдонімних листів чи звернень, смерті фізичної особи чи ліквідації юридичної особи, поширення інформації в мережі Інтернет особою, яку неможливо ідентифікувати, тощо). У такому випадку суд вправі за заявою заінтересованої особи встановити факт неправдивості цієї інформації та спростувати її в порядку окремого провадження.

Судом встановлено, що ТОВ «АЛЛО», відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, зареєстровано як юридичну особу (), з основним видом діяльності роздрібна торгівля телекомунікаційним устаткуванням у спеціалізованих магазинах.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За приписами ст.ст. 28, 32 Конституції України, кожен має право на повагу до своєї гідності та право спростувати недостовірну інформацію про себе, а також на відшкодування моральної шкоди завданої поширенням такої недостовірної інформації.

Статтею 94 ЦК України передбачено право юридичної особи на недоторканність її ділової репутації, на таємницю кореспонденції, на інформацію та інші особисті немайнові права, які можуть їй належати.

Відповідно до ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

У ч. 1 ст. 91 ЦК України вказано про те, що юридична особа здатна мати такі ж цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність), як і фізична особа, крім тих, які за своєю природою можуть належати людині.

У пункті 8 інформаційного листа Вищого господарського суду України № 01-8/184 від 28.03.2007р. "Про деякі питання практики застосування господарськими судами законодавства про інформацію" зазначено, що за змістом вимог статті 91 ЦК України право на спростування недостовірної інформації, передбачене статтею 277 ЦК України, належить не лише фізичним, але й юридичним особам у передбачених законом випадках, у тому числі як спосіб судового захисту проти поширення інформації, що шкодить діловій репутації господарюючого суб`єкта (підприємця).

Отже, у ТОВ «АЛЛО» наявне право на звернення до суду з заявою про встановлення факту недостовірності інформації та її спростування (аналогічні правові висновки викладені у постанові Дніпровського апеляційного суду від 19.07.2021р. по справі № 201/3808/21).

Варто зазначити, що в інший спосіб захистити порушене право ТОВ «АЛЛО» можливості немає, оскільки з огляду на наступне.

Як зазначено у п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009р. № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» вибір способу захисту особистого немайнового права, зокрема права на повагу до гідності та честі, права на недоторканість ділової репутації, належить позивачеві. Разом із тим, особа, право якої порушено, може обрати як загальний, так і спеціальний способи захисту свого права, визначені законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. У зв`язку з цим суди повинні брати до уваги, що відповідно до статті 275 ЦК України захист особистого немайнового права здійснюється у спосіб, встановлений главою 3 цього Кодексу, а також іншими способами відповідно до змісту цього права, способу його поширення та наслідків, що їх спричинило це порушення. До таких спеціальних способів захисту відносяться, наприклад, спростування недостовірної інформації та/або право на відповідь (стаття 277 ЦК України), заборона поширення інформації, якою порушуються особисті немайнові права (стаття 278 ЦК України) тощо.

Пунктом 4 статті 277 ЦК України встановлено, якщо особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома, фізична особа, право якої порушено, може звернутися до суду із заявою про встановлення факту недостовірності цієї інформації та її спростування.

Згідно з частиною 1 статті 91 ЦК України юридична особа здатна мати такі ж цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність), як і фізична особа, крім тих, які за своєю природою можуть належати людині.

Згідно роз`яснень, наведених у пункті 13 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009р. «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», відповідно до абзацу 3 ч. 4 ст. 277 ЦК України судовий захист гідності, честі та ділової репутації внаслідок поширення про особу недостовірної інформації не виключається і в разі, якщо особа, яка поширила таку інформацію, невідома (наприклад, при направленні анонімних або псевдонімних листів чи звернень, смерті фізичної особи чи ліквідації юридичної особи, поширення інформації в мережі Інтернет особою, яку неможливо ідентифікувати, тощо). У такому випадку суд вправі за заявою заінтересованої особи встановити факт неправдивості цієї інформації та спростувати її в порядку окремого провадження. Така заява розглядається за правилами, визначеними розділом IV ЦПК України.

До заяви про встановлення факту, що має юридичне значення ТОВ «АЛЛО» додало довідку Дочірнього підприємства «Центр компетенції адресного простору мережі Інтернет» консорціуму «Український центр підтримки номерів і адрес» від 29.03.2021р. № 106/2021-Д, відповідно до якої встановити власника веб-сайту та реєстранта доменного ім`я неможливо, у зв`язку із знеособленістю даних про реєстранта доменного ім`я в службі WHOIS; домене ім`я зареєстровано в публічному домені .net, що не належить до українського сегменту мережі Інтернет.

Використання власником веб-сайту « ІНФОРМАЦІЯ_1 » закордонної юрисдикції реєстрації домену та хостингу, унеможливлює його ідентифікацію.

Довідка Дочірнього підприємства «Центр компетенції адресного простору мережі Інтернет» консорціуму «Український центр підтримки номерів і адрес» від 29.03.2021р. № 106/2021-Д є належним та допустимим доказом при встановленні власника веб-сайту (а.с. №28-31).

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30.07.2019р. у справі № 910/677/18-ц та від 25.11.2020р. у справі №753/7666/19-ц.

Крім того, встановити особу автора спірних статей є також неможливим, у зв`язку з тим, що статті були розміщені невідомою особою, яку неможливо ідентифікувати.

Отже, враховуючи роз`яснення п. 13 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27.02.2009р. за № 1 єдиним законним способом відновити порушені права є встановлення факту недостовірності поширеної інформації та її спростування в порядку окремого провадження, оскільки неможливо встановити належного відповідача для подачі позовної заяви.

Розглядаючи вимоги заяви ТОВ «АЛЛО» по суті, суд зазначає наступне.

18.07.2019р. о 21:00 на веб-сайті «TheWorldNews.net» було опубліковано першу спірну статтю під назвою словами оригіналу «Международные мошенники уничтожают репутацию «ХIAOMI» (гіперпосилання - https://theworldnews.net/ru-news/mezhdjunarodjnye-moshenniki-unichtozhajut-reputaciju-hiaomi) (а.с. № 77-84).

Як зазначає заявник, в даній статті, з посиланням на кримінальне провадження відносно ТОВ «АЛЛО», викладено недостовірну інформацію та неправдиві, непідкріплені жодними доказами відомості, які завдають значної шкоди честі, діловій репутації ТОВ «АЛЛО» та потребують негайного спростування. Так, спірна стаття містить наступні недостовірні відомості:

1. «Суть схем состоит в том, что мошенники коррумпировали представителей фискальных органов, имеющих доступ к таможенному реестру в Украине. Это позволило им обеспечить монопольное положение на рынке для отдельно взятого импортера торговой сети «АЛЛО». В результате заинтересованные стороны начали сильно искусственно занижать ввозные цены на продукцию Xiaomi. После продажи продукции по реальной цене значительная часть выручки выводится в офшоры.».

Суд зазначає, що це твердження не відповідає дійсності, оскільки ні Антимонопольним комітетом України, ні судом не встановлено факту монопольного становища ТОВ «АЛЛО» на ринку України.

Митний реєстр об`єктів права інтелектуальної власності створений з метою сприяння захисту належних правовласнику майнових прав на об`єкти права інтелектуальної власності, а інформація до нього вноситься виключно на підставі заяви правовласника.

Правовласником торгівельної марки «Xiaomi» є компанія Xiaomi Іnc., що підтверджується листом ДП «Український інститут інтелектуальної власності за вих. № 495/3 від 18.03.2019р. (а.с. № 85). Отже, внести дані до Митного реєстру об`єктів права інтелектуальної власності може лише правовласник вказаної торгівельної марки або його представник.

ТОВ «АЛЛО», станом на дату публікації спірної статті, ніколи не було імпортером товарів Xiaomi, що підтверджується документами (а.с. № 38, 39, 40), а саме:

- відповідно до інформації Державної митної служби України (лист від 18.08.2020р. № 08-3/30-03/8.19/9880), за даними Єдиної авторизованої інформаційної системи митних органів ТОВ «АЛЛО» обліковується Держмитслужбою у реєстрі осіб, які здійснюють операції з товарами лише з 05.08.2020р.;

- відповідно до інформації Державної митної служби України (лист від 12.10.2020р. № 08-27/27-01/8.19/13372) за даними Єдиної авторизованої інформаційної системи Держмитслужби інформації щодо імпорту в Україну ТОВ «АЛЛО» телевізорів «Хiaomi» за період з 01.01.2019р. по 31.07.2020р. не виявлено;

- відповідно до інформації Державної митної служби України (лист від 19.11.2020р. № 08-27/27-01/8.19/15535) за даними Єдиної авторизованої інформаційної системи Держмитслужби інформації щодо імпорту в Україну ТОВ «АЛЛО» телефонів марки «Хiaomi» за період з 01.01.2019р. по 31.09.2020р. не виявлено;

Таким чином, матеріали справи містять належні та допустимі докази того, що станом на дату публікації спірної статті, ТОВ «АЛЛО» не імпортувало продукцію Хiaomi на територію України, оскільки не обліковувалося у реєстрі осіб, які здійснюють такі операції з товарами, а тому фактично не могло занижувати митну вартість товару.

2. «Представители компании «АЛЛО» пытаются уйти от обвинений в организации мошеннической схемы, прикрываясь курьезным решением следователя в рамках одного из уголовных расследований о закрытии дела в части действий должностных лиц «АЛЛО».

Дане твердження не відповідає дійсності, оскільки ТОВ «АЛЛО» в рамках кримінального провадження № 0000090 (про яке йдеться у спірній статті) не набуло статусу обвинуваченого, повідомлення про підозру не оголошувалось. Більш того, ще до дати опублікування спірної статті, на стадії досудового розслідування кримінальне провадження №0000090 було закрито з підстав п.2 ч.1 ст.284 КПК України, адже слідчим була встановлена відсутність в діянні складу кримінального правопорушення, що підтверджується листом слідчого управління фінансових розслідувань Офісу великих платників податків ДФС №26925/10/28-10-23-02 від 28.05.2019р. та листом № 443/14/28-97-0306-03 від 16.12.2020р. (а.с. №20,21).

Таким чином, матеріали справи містять належні та допустимі докази того, що станом на дату публікації спірної статті, ТОВ «АЛЛО» не набуло статусу обвинуваченого, повідомлення про підозру не оголошувалось, кримінальне провадження № 0000090 закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст.284 КПК України.

3. «Действия импортеров, поставляющих продукцию с занижением таможенной стоимости для сети «АЛЛО», считаются противозаконными. Так же, как и британских компаний, подконтрольных «АЛЛО», которые являются звеньями мошеннической цепи. Более того, после открытия уголовных производств фирма-прокладка ООО «Цифра Трейд», импортер и действующая в интересах «АЛЛО», срочно начала процедуру банкротства. Это делается теми же людьми и по тому же алгоритму, как ранее они же поступили с другой своей компанией-импортером - «Укртранслогистика».

Суд також зазначає, що це твердження не відповідає дійсності, адже вказані підприємства є незалежними підприємствами зі своїм власником та ніколи не були прямо або опосередковано пов`язані із ТОВ «АЛЛО», що підтверджується інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с. № 41, 42).

Таким чином, автором не наведено доказів, на яких ґрунтується твердження щодо підконтрольного зв`язку ТОВ «АЛЛО» з ТОВ «Цифра Трейд» та ПП «Укртранслогистика», що підтверджує неправдивість викладеної інформації.

Відповідно до інформації, яка міститься у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань,у складі ТОВ «АЛЛО» відсутні іноземні підприємства, а отже твердження відносно «шахрайського ланцюга за участі британських компаній, підконтрольних ТОВ «АЛЛО»» ґрунтується виключно на домислах автора та не підтверджується жодними доказами.

4. «В определении Шевченковского районного суда г. Киева от 12 апреля 2019 года зафиксировано, что должностные лица ООО «АЛЛО» в 2018 году через аффилированное предприятие ООО «Цифра Трейд» осуществили импорт в Украину от нерезидента «ITT PRODUCTION LLP» мобильных телефонов, планшетов, ноутбуков и других гаджетов. По оперативной информации, лицо, которое заключало контракт от имени ITT PRODUCTION LLP, является аффилированным и его действия нацелены на минимизацию налоговых обязательств компании «АЛЛО». Это привело к уклонению в уплате налога на добавленную стоимость на сумму более $3,5 млн.».

Дане твердження також не відповідає дійсності, оскільки в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва по справі № 761/14945/19 від 12.04.2019р. зазначено наступне: «…відповідно до оперативної інформації, особа, яка укладала контракт від 14.11.2017р. № GB04UA від імені підприємства «ITT PRODUCTION LLP» - ОСОБА_2 є афілійованою особою та можливо виконує раніше надані вказівки та націлена на мінімізацію податкових зобов`язань підприємствам групи «АЛЛО». Отже в ухвалі суду лише викладено непідтверджену оперативну інформацію, а не встановлено факту афілійованості. Окрім того, в ухвалі суду зазначається про можливе виконання цією особою вказівок, спрямованих на мінімізацію податкових зобов`язань, тобто в ухвалі суду лише викладено припущення оперативників, але аж ніяк не встановлено факти, про які йдеться у даній тезі спірної статті. Зазначеною ухвалою суду лише задоволено клопотання про призначення судово-економічної експертизи, аргументація проведення якої була представлена правоохоронним органом, який ініціював проведення експертизи (а.с. №19). Станом на дату публікації спірної статті кримінальне провадження № 0000090 закрито, що підтверджується листом слідчого управління фінансових розслідувань Офісу великих платників податків ДФС № 26925/10/28-10-23-02 від 28.05.2019р. та листом № 443/14/28-97-0306-03 від 16.12.2020р. (а.с. № 20, 21).

Таким чином, оперативна інформація, про яку зазначено в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва по справі №761/14945/19 від 12.04.2019р., не знайшла свого підтвердження, у зв`язку з чим жодного обвинувачення ТОВ «АЛЛО» не пред`явлено, кримінальне провадження №0000090 закрито за відсутністю в діях ТОВ «АЛЛО» складу кримінального правопорушення.

5. «Материалами суда установлено, что должностные лица сети «АЛЛО» создали «рисковую схему уклонения от уплаты налогов», которая осуществляет импорт, оптовую и розничную продажу продукции китайского бренда. Схема ухода от налогов заключается в использовании подконтрольного предприятия, зарегистрированного в стране с льготным налогообложением. Это позволяет декларировать заниженную таможенную стоимость товаров и уклоняться от уплаты платежей в бюджет.»

Дане твердження також не відповідає дійсності, оскільки рапорт не є процесуальним документом, який може встановлювати факт. Інформація про «ризикову схему» наведена в рапорті оперативного співробітника, про що зазначено в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва по справі №761/14945/19 від 12.04.2019р., не знайшла свого підтвердження, у зв`язку з чим кримінальне провадження № 0000090 було закрито за відсутністю в діях ТОВ «АЛЛО» складу кримінального правопорушення,що підтверджується листом слідчого управління фінансових розслідувань Офісу великих платників податків ДФС № 26925/10/28-10-23-02 від 28.05.2019р. та листом № 443/14/28-97-0306-03 від 16.12.2020р. (а.с. № 20, 21).

ТОВ «АЛЛО» не має та не мало, на день публікації спірної статті, заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, що підтверджується довідками (а.с. № 32-33, 34-35, 36-37).

Таким чином, матеріали справи містять належні та допустимі докази того, що станом на дату публікації спірної статті, ТОВ «АЛЛО» не мало заборгованості зі сплати податків та ТОВ «АЛЛО» не вчиняло жодних дій направлених на ухиляння від сплати податків.

Відповідно до інформації Державної митної служби України (лист від 18.08.2020р. № 08-3/30-03/8.19/9880 а.с. № 38), за даними Єдиної авторизованої інформаційної системи митних органів, ТОВ «АЛЛО» обліковується Держмитслужбою у реєстрі осіб, які здійснюють операції з товарами лише з 05.08.2020р.

Таким чином, станом на дату публікації спірної статті 18.07.2019р., ТОВ «АЛЛО» не було імпортером будь-якої продукції, у тому числі китайського бренду Хiaomi, а тому не могло занижувати митну вартість товару.

02.08.2019р. на веб-сайті TheWorldNews.net було опубліковано другу спірну статтю під назвою словами оригіналу «Торговая сеть «АЛЛО» вошла в сговор с Налоговой Службой Украины, чтобы не возвращать государству украденные 100 млн гривен», гіперпосилання: https://theworldnews.net/ru-news/torgovaja-set-allo-voshla-v-sgovor-s-nalogovoj-sluzhboj-ukrainy-chtoby-ne-vozvrashchat-gosudjarstvu-ukradjennye-100-mln-griven (а.с. № 14-18).

Заявник зазначає, що у спірній статті наводиться спотворена інформація з ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 12.04.2019р. по справі № 761/14945/19, якою задоволено клопотання старшого слідчого з ОВС СУ ФР Офісу великих платників податків ДФС та призначено судово-економічну експертизу у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за №0000090. В рамках зазначеного кримінального провадження ТОВ «АЛЛО» не набуло статусу підозрюваного чи обвинуваченого, а згадане провадження відносно ТОВ «АЛЛО» було закрито ще у травні 2019р. - за відсутністю в діях посадових осіб ТОВ «АЛЛО» складу кримінального правопорушення, що підтверджується листом слідчого управління фінансових розслідувань Офісу великих платників податків ДФС №26925/10/28-10-23-02 від 28.05.2019р. та листом № 443/14/28-97-03-06-03 від 16.12.2020р. (а.с. № 20, 21). Крім того, ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 25.06.2019р. по справі № 645/2815/19 (провадження № 1-кп/645/603/19) кримінальне провадження № 0000090, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.10.2018р., закрито (а.с №22). Отже, спірна стаття містить наступні недостовірні відомості:

1. «Торговая сеть «АЛЛО» вошла в сговор с Налоговой Службой Украины, чтобы не возвращать государству украденные 100 млн гривен» - в основі об`єктивного змісту даного фрагменту статті міститься фактичне твердження у значенні, що ТОВ «АЛЛО» є винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 212 Кримінального кодексу України (ухилення від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), при цьому ТОВ «АЛЛО» діє у змові із фіскальними органами.

Суд зазначає, що це твердження не відповідає дійсності, адже посадових осіб ТОВ «АЛЛО» не було обвинувачено та визнано винними у вчиненні жодного кримінального правопорушення.

При цьому наведений фрагмент статті містить саме фактичні твердження «вошла в сговор», «украденные 100 млн гривен» тощо, тобто дійсні факти, а не оціночні судження, які виражаються у формі власного погляду на що-небудь, думок тощо.

2. «В украинских и мировых медиа, в том числе в Польше, Индии и Сингапуре, набирает обороты скандал, связанный с деятельностью международной криминальной схемы по отмыванию грязных денег, в который втянули китайскую корпорацию Хiaomi Inc. Его причина в действиях коррумпированных представителей таможенных и налоговых органов Украины, а также украинских и британских компаний-импортеров продукции китайского бренда.

Они действуют в интересах компании оператора торговой сети «АЛЛО», которая в Украине формально является монопольным представителем китайской корпорации.» в основі об`єктивного змісту даного фрагменту статті міститься фактичне твердження у значенні, що певні особи, діючи в інтересах ТОВ «АЛЛО», утворили «кримінальну схему» з метою відмивання грошей, отриманих злочинним шляхом, при цьому до діяльності «кримінальної схеми» шляхом підкупу грошима або іншими матеріальними благами було залучено представників митних та фіскальних органів, а також українських та іноземних імпортерів продукції Хiaomi.

Суд також ці твердження вважає недостовірними, оскільки вони спростовуються інформацією, яка міститься у листах №26925/10/28-10-23-02 від 28.05.2019р. та № 443/14/28-97-03-06-03 від 16.12.2020р. (а.с. № 20, 21). Крім того, за результатами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000090, згадане провадження в частині відносно посадових осіб ТОВ «АЛЛО» було закрите ще до дати опублікування спірної статті за відсутністю складу кримінального правопорушення.

Таким чином, матеріали справи містять належні та допустимі доказі, які спростовують вищевказані твердження та підтверджують їх недостовірність.

3. «По мнению следствия, мошенники при помощи коррупционных механизмов в ГФС Украины получили доступ к таможенному реестру и незаконно обеспечили монопольное положение на рынке в интересах торговой сети «АЛЛО».

Это позволило участникам рыночного сговора с помощью монопольного давления на рынок занижать ввозные цены на продукцию Xiaomi. После продажи продукции по реальной цене они выводят значительную часть выручки в офшоры.» - в основі об`єктивного змісту даного фрагменту статті міститься фактичне твердження у значенні, що ТОВ «АЛЛО» та інші особи шляхом нечесного здобуття вигідного становища на ринку утворили «змову» з метою заниження митної вартості імпортованого товару Xiaomi, після чого такі особи переводять частину прибутку на банківські рахунки інших країн, які частково або повністю звільняють від оподаткування доходів компаній, отриманих за межами країни реєстрації.

В ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 12.04.2019р. по справі №761/14945/19 не наведено жодної інформації про митний реєстр, шахрайські та/або корумповані дії, монопольне становище ТОВ «АЛЛО» (а.с.№19). Крім того, станом на дату опублікування спірної статті згадане кримінальне провадження закрито за відсутністю в діях посадових осіб ТОВ «АЛЛО» складу кримінального правопорушення. Таким чином, автор статті, зазначив інформацію вкрай негативного змісту про діяльність ТОВ «АЛЛО», посилаючись на неіснуючі факти, з огляду на що даний фрагмент спірної статті підлягає спростуванню.

Митний реєстр об`єктів права інтелектуальної власності створений з метою сприяння захисту належних правовласнику майнових прав на об`єкти права інтелектуальної власності. Інформація до Митного реєстру об`єктів права інтелектуальної власності вноситься, відповідно до статті 398 МК України, виключно на підставі інформації та документів, які надає правовласник.

ТОВ «АЛЛО» ніколи не було імпортером товарів Xiaomi, що підтверджується документами (а.с. № 38, 39, 49), а саме:

- відповідно до інформації Державної митної служби України (лист від 18.08.2020р. за вих. №08-3/30-03/8.19/9880) за даними Єдиної авторизованої інформаційної системи митних органів ТОВ «АЛЛО» обліковується Держмитслужбою у реєстрі осіб, які здійснюють операції з товарами, лише з 05.08.2020р.;

- відповідно до інформації Державної митної служби України (лист від 12.10.2020р. за вих. №08-27/27-01/8.19/13372) за даними Єдиної авторизованої інформаційної системи Держмитслужби інформації щодо імпорту в Україну ТОВ «АЛЛО» телевізорів «Хiaomi» за період з 01.01.2019р. по 31.07.2020р. не виявлено;

- відповідно до інформації Державної митної служби України (лист від 19.11.2020р. від № 08-27/27-01/8.19/15535) за даними Єдиної авторизованої інформаційної системи Держмитслужби інформації щодо імпорту в Україну ТОВ «АЛЛО» телефонів марки «Хiaomi» за період з 01.01.2019р. по 31.09.2020р. не виявлено;

Таким чином, матеріали справи містять належні та допустимі докази того, що станом на дату публікації спірної статті 02.08.2019р. ТОВ «АЛЛО» не імпортувало продукцію Хiaomi на територію України, оскільки не обліковувалося у реєстрі осіб, які здійснюють такі операції з товарами, а тому не могло занижувати митну вартість товару.

4. «Следствие документально подтвердило факты уклонения дилерами Хiaomi Inc. в Украине, действующих в интересах компании «АЛЛО», от уплаты налогов в этой стране и в Великобритании, неспособности предотвратить неуплату налогов иностранными резидентами, отмывания денежных средств.» - в основі об`єктивного змісту даного фрагменту статті міститься фактичне твердження у значенні, що документально підтвердженим є факт ухилення певних осіб, діючих в інтересах ТОВ «АЛЛО», від сплати податків в Україні та Великобританії, а також факт легалізації такими особами грошових коштів.

Дане твердження не відповідає дійсності, оскільки станом на дату публікації спірної статті кримінальне провадження № 0000090 було вже закрито, що підтверджується листами слідчого управління фінансових розслідувань Офісу великих платників податків ДФС № 26925/10/28-10-23-02 від 28.05.2019р., № 443/14/28-97-03-06-03 від 16.12.2020р. (а.с. № 20, 21) та ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 25.06.2019р. по справі №645/2815/19 (провадження № 1-кп/645/603/19) (а.с. №22).

Таким чином, оперативна інформація, про яку зазначено в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва по справі № 761/14945/19 від 12.04.2019р. , не знайшла свого підтвердження, у зв`язку з чим жодного обвинувачення не пред`явлено, кримінальне провадження закрито за відсутністю в діях посадових осіб ТОВ «АЛЛО» складу кримінального правопорушення.

5. «В определении Шевченковского районного суда г. Киева зафиксировано, что должностные лица ООО «Алло» в 2018 году через аффилированное предприятие ООО «Цифра Трейд» осуществили импорт в Украину от нерезидента «ITT PRODUCTION LLP» партии мобильных гаджетов. По оперативной информации, их действия были нацелены на минимизацию налоговых обязательств компании «АЛЛО». Это привело к уклонению в уплате налогов на сумму более $3,5 млн (98 млн гривен). Материалами суда установлено, что должностные лица сети «АЛЛО» создали «рисковую схему уклонения от уплаты налогов», которая осуществляет импорт, оптовую и розничную продажу продукции китайского бренда.» - в основі об`єктивного змісту даного фрагменту статті міститься фактичне твердження у значенні, що ТОВ «АЛЛО», створивши сумнівний механізм ухилення від сплати податків, через афілійовану особу здійснило імпорт товару, ухилившись при цьому від сплати податків на суму 98 млн. грн.

Суд вважає це твердження також таким, що не відповідає дійсності, адже зазначеною ухвалою суду лише задоволено клопотання про призначення судово-економічної експертизи, аргументація проведення якої була наведена правоохоронним органом, який ініціював призначення експертизи. За наслідками експертизи кримінальне провадження було закрите, адже припущення органів досудового розслідування не знайшли свого підтвердження.

ТОВ «Цифра Трейд» є незалежним підприємством зі своїм власником та ніколи не було прямо або опосередковано пов`язано із ТОВ «АЛЛО»,що підтверджується інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань(а.с№41)

Таким чином, автором не наведено доказів, на яких ґрунтується припущення щодо підконтрольного зв`язку ТОВ «АЛЛО» з ТОВ «Цифра Трейд», що підтверджує неправдивість викладеної інформації.

Крім того, ТОВ «АЛЛО» не має та не мало станом на день публікації спірної статті заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, що підтверджується довідками (а.с. № 32-33, 34-35, 36-37).

Таким чином, матеріали справи містять належні та допустимі докази того, що станом на дату публікації спірної статті, ТОВ «АЛЛО» не мало заборгованості зі сплати податків та ТОВ «АЛЛО» не вчиняло жодних дій направлених на ухиляння від сплати податків.

6. «Вскрытие конфликта заставило группу компаний, действующих в Украине в интересах монополиста торговой сети «АЛЛО», начать заметать криминальные следы. После открытия уголовных производств фирма-прокладка ООО «Цифра Трейд», действующая в интересах «АЛЛО», срочно начала процедуру банкротства.» - в основі об`єктивного змісту даного фрагменту статті міститься фактичне твердження у значенні, що ТОВ «АЛЛО», займаючи монопольне становище на ринку України, за допомогою певних осіб, які діють в інтересах ТОВ «АЛЛО», після відкриття кримінальних проваджень розпочало низку дій, спрямованих на приховування кримінального правопорушення (ст. 396 КК України), зокрема розпочало процедуру банкрутства підконтрольного підприємства.

Дане твердження не відповідає дійсності, адже статтею 62 Конституції України закріплено презумпцію невинуватості, відповідно до якої особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, доки її вину не буде встановлено обвинувальним вироком суду. З огляду на відсутність обвинувального вироку суду, який би встановлював вину посадових осіб ТОВ «АЛЛО», даний фрагмент спірної статті є неправдивим та таким, що завдає шкоди діловій репутації ТОВ «АЛЛО».

7. «В любом случае действия потенциальных преступников в погонах ГФСУ угрожают государству окончательной потерей 98 млн гривен налогов, уже украденных из бюджета международными аферистами. Именно так и произойдет, если ООО «Алло» в сговоре со ГФС в ближайшее время ликвидирует через банкротство импортера, который не уплатил почти 100 млн. Не слишком ли дорого для воюющей страны оплачивать счета международных аферистов…» - в основі об`єктивного змісту даного фрагменту статті міститься фактичне твердження у значенні, що ТОВ «АЛЛО» та пов`язані із ним особи, утворивши міжнародне шахрайське угруповання, ухилившись від сплати податків у розмірі 98 млн. грн., вчиняють дії, спрямовані на приховування кримінального правопорушення. З огляду на відсутність обвинувального вироку суду, який би встановлював вину посадових осіб ТОВ «АЛЛО», даний фрагмент спірної статті є неправдивим та таким, що завдає шкоди діловій репутації ТОВ «АЛЛО», а тому потребує спростування.

Відповідно до положень ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані (у письмовій або електронній формі, речовими об`єктами, висновками експертів, показаннями свідків), на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною 1 ст. 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування тобто обставин, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Проаналізувавши надані представником заявника докази, суд вважає, що інформація, розміщена веб-сайті TheWorldNews.net» 18.07.2019р. у статті під назвою «Международные мошенники уничтожают репутацию «ХIAOMI» та 02.08.2019р. у статті у назвою «Торговая сеть «АЛЛО» вошла в сговор с Налоговой Службой Украины, чтобы не возвращать государству украденные 100 млн гривен» не відповідає дійсності.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені і інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не вирішено іншого порядку їх встановлення.

Отже єдиним законним способом відновити порушені права заявника є встановлення факту недостовірності поширеної інформації та її спростування в порядку окремого провадження, оскільки неможливо встановити належного відповідача для подачі позовної заяви.

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду розглянув справу № 551/881/16-ц, в якій досліджував питання спростовування недостовірної інформації, де нагадав, що вирішуючи справи про захист честі, гідності та ділової репутації, суди повинні перевіряти, чи містить інформація, що стала підставою для звернення до суду, конкретні життєві обставини, фактичні твердження. Якщо зміст та характер досліджуваної інформації свідчить про наявність фактів, така інформація або її частина не може вважатись оціночним судженням, оскільки є не результатом суб`єктивної оцінки, а відображенням об`єктивної істини, що може бути встановлена у судовому порядку.

Кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації (частина четверта статті 32 Конституції України).

Згідно зі статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод і частинами другою та третьою статті 34 Конституції України кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві, зокрема, для захисту репутації чи прав інших осіб.

У пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009р. № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» роз`яснено, що беручи до уваги зазначені конституційні положення, суди при вирішенні справ про захист гідності, честі та ділової репутації повинні забезпечувати баланс між конституційним правом на свободу думки і слова, правом на вільне вираження своїх поглядів та переконань, з одного боку, та правом на повагу до людської гідності, конституційними гарантіями невтручання в особисте і сімейне життя, судовим захистом права на спростування недостовірної інформації про особу, з іншого боку.

Відповідно до п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009р. № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені) (абз. 5 п. 5). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації. Спростування поширеної недостовірної інформації повинно здійснюватися незалежно від вини особи, яка її поширила.

За вищезазначеного суд дійшов висновку, що наявні підстави для задоволення заяви ТОВ «АЛЛО», поданої в порядку окремого провадження, про встановлення факту недостовірності інформації, яка була розміщена на веб-сайті TheWorldNews.net» 18.07.2019р. у статті під назвою «Международные мошенники уничтожают репутацию «ХIAOMI» та 02.08.2019р. у статті у назвою «Торговая сеть «АЛЛО» вошла в сговор с Налоговой Службой Украины, чтобы не возвращать государству украденные 100 млн гривен» та її спростування.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» при ухваленні рішення у справах про встановлення фактів, розподіл судових витрат по даній категорії справ не застосовується.

На підставі викладеного, керуючись постановою Пленуму ВСУ № 1 від 27.02.2009р. «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», п.п.12,18 постанови Пленуму ВСУ № 5 від 31.03.1995р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», постановами Верховного Суду від 30.07.2019р. у справі № 910/677/18-ц та від 25.11.2020р. у справі №753/7666/19-ц, ст.ст. 4, 10, 12, 13, 19, 76-81, 89, 259, 263-265, 315-319 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЛО» про встановлення факту недостовірності інформації та її спростування - задовольнити.

Встановити юридичний факт недостовірності інформації відносно Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЛО» () та спростувати наступну інформацію, поширену ІНФОРМАЦІЯ_2 в мережі Інтернет на веб-сайті ОСОБА_1 (гіперпосилання: ІНФОРМАЦІЯ_3 ) у статті під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_4 » вошла в сговор с Налоговой Службой Украины, чтобы не возвращать государству украденные 100 млн гривен»:

1) «Торговая сеть «АЛЛО» вошла в сговор с Налоговой Службой Украины, чтобы не возвращать государству украденные 100 млн гривен»;

2) «В украинских и мировых медиа, в том числе в Польше, Индии и Сингапуре, набирает обороты скандал, связанный с деятельностью международной криминальной схемы по отмыванию грязных денег, в который втянули китайскую корпорацию Хiaomi Inc. Его причина в действиях коррумпированных представителей таможенных и налоговых органов Украины, а также украинских и британских компаний-импортеров продукции китайского бренда.

Они действуют в интересах компании оператора торговой сети «АЛЛО», которая в Украине формально является монопольным представителем китайской корпорации.»;

3) «По мнению следствия, мошенники при помощи коррупционных механизмов в ГФС Украины получили доступ к таможенному реестру и незаконно обеспечили монопольное положение на рынке в интересах торговой сети «АЛЛО».

Это позволило участникам рыночного сговора с помощью монопольного давления на рынок занижать ввозные цены на продукцию Xiaomi. После продажи продукции по реальной цене они выводят значительную часть выручки в офшоры.»;

4) «Следствие документально подтвердило факты уклонения дилерами Хiaomi Inc. в Украине, действующих в интересах компании «АЛЛО», от уплаты налогов в этой стране и в Великобритании, неспособности предотвратить неуплату налогов иностранными резидентами, отмывания денежных средств.»;

5) «В определении Шевченковского районного суда г. Киева зафиксировано, что должностные лица ООО «Алло» в 2018 году через аффилированное предприятие ООО «Цифра Трейд» осуществили импорт в Украину от нерезидента «ITT PRODUCTION LLP» партии мобильных гаджетов. По оперативной информации, их действия были нацелены на минимизацию налоговых обязательств компании «АЛЛО». Это привело к уклонению в уплате налогов на сумму более $3,5 млн (98 млн гривен). Материалами суда установлено, что должностные лица сети «АЛЛО» создали «рисковую схему уклонения от уплаты налогов», которая осуществляет импорт, оптовую и розничную продажу продукции китайского бренда.»;

6) «Вскрытие конфликта заставило группу компаний, действующих в Украине в интересах монополиста торговой сети «АЛЛО», начать заметать криминальные следы. После открытия уголовных производств фирма-прокладка ООО «Цифра Трейд», действующая в интересах «АЛЛО», срочно начала процедуру банкротства.»;

7) «В любом случае действия потенциальных преступников в погонах ГФСУ угрожают государству окончательной потерей 98 млн гривен налогов, уже украденных из бюджета международными аферистами. Именно так и произойдет, если ООО «Алло» в сговоре со ГФС в ближайшее время ликвидирует через банкротство импортера, который не уплатил почти 100 млн. Не слишком ли дорого для воюющей страны оплачивать счета международных аферистов».

Встановити юридичний факт недостовірності інформації відносно Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЛО» () та спростувати наступну інформацію, поширену ІНФОРМАЦІЯ_5 в мережі Інтернет на веб-сайті ОСОБА_1 (гіперпосилання - ІНФОРМАЦІЯ_6 ) у статті під назвою «Международные мошенники уничтожают репутацию «ХIAOMI»:

1) «Суть схем состоит в том, что мошенники коррумпировали представителей фискальных органов, имеющих доступ к таможенному реестру в Украине. Это позволило им обеспечить монопольное положение на рынке для отдельно взятого импортера торговой сети «АЛЛО». В результате заинтересованные стороны начали сильно искусственно занижать ввозные цены на продукцию Xiaomi. После продажи продукции по реальной цене значительная часть выручки выводится в офшоры.»;

2) «Представители компании «АЛЛО» пытаются уйти от обвинений в организации мошеннической схемы, прикрываясь курьезным решением следователя в рамках одного из уголовных расследований о закрытии дела в части действий должностных лиц «АЛЛО»;

3) «Действия импортеров, поставляющих продукцию с занижением таможенной стоимости для сети «АЛЛО», считаются противозаконными. Так же, как и британских компаний, подконтрольных «АЛЛО», которые являются звеньями мошеннической цепи. Более того, после открытия уголовных производств фирма-прокладка ООО «Цифра Трейд», импортер и действующая в интересах «АЛЛО», срочно начала процедуру банкротства. Это делается теми же людьми и по тому же алгоритму, как ранее они же поступили с другой своей компанией-импортером - «Укртранслогистика»;

4) «В определении Шевченковского районного суда г. Киева от 12 апреля 2019 года зафиксировано, что должностные лица ООО «АЛЛО» в 2018 году через аффилированное предприятие ООО «Цифра Трейд» осуществили импорт в Украину от нерезидента «ITT PRODUCTION LLP» мобильных телефонов, планшетов, ноутбуков и других гаджетов. По оперативной информации, лицо, которое заключало контракт от имени ITT PRODUCTION LLP, является аффилированным и его действия нацелены на минимизацию налоговых обязательств компании «АЛЛО». Это привело к уклонению в уплате налога на добавленную стоимость на сумму более $3,5 млн.»;

5) «Материалами суда установлено, что должностные лица сети «АЛЛО» создали «рисковую схему уклонения от уплаты налогов», которая осуществляет импорт, оптовую и розничную продажу продукции китайского бренда. Схема ухода от налогов заключается в использовании подконтрольного предприятия, зарегистрированного в стране с льготным налогообложением. Это позволяет декларировать заниженную таможенную стоимость товаров и уклоняться от уплаты платежей в бюджет.».

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 273 ЦПК України.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя: Ткаченко Н.В.