РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.04.2021 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Рядчої Т.І.,

за участю:

секретаря судового засідання Головчиної А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Херсонської міської ради про зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

Позивачка звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати незаконною відмову в оформленні документів для передачі у приватну власність квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_1 , викладену у листі виконавчого комітету Херсонської міської ради від 21.03.2019 №Р-1856 та зобов`язати виконавчий комітет Херсонської міської ради передати в порядку приватизації зазначену квартиру у власність позивачці, оформивши свідоцтво про право власності.

Позовні вимоги обґрунтовані тими обставинами, що ОСОБА_1 проживає у квартирі АДРЕСА_2 , на правах наймача. Житлове приміщення складається з двох кімнат та відноситься до житлового фонду комунальної форми власності. Позивачка 13.03.2019 року звернулась до відповідача з проханням видати свідоцтво про право власності на спірне приміщення в порядку приватизації. 21.03.2019 року вона отримала від відповідача відповідь №Р-1856, за змістом якої вбачається, що позивачці відмовлено в оформленні документів для передачі у приватну власність квартири АДРЕСА_1 у зв`язку із відсутністю передачі вказаного будинку на обслуговування житлово-експлуатаційній організації. Рішення органом приватизації стосовно заяви позивачки не оформлювалось і не приймалось.

Позивачка вважає таку відповідь незаконною та переконана, що відповідачем створено штучні перепони в реалізації її житлових прав і конституційних гарантій, у зв`язку із чим виник спір, який підлягає вирішенню судом.

Ухвалою суду від 04.02.2021 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 14.04.2021 року постановлено здійснити розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Представниця позивачки надала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі.

Представник відповідача до суду надав заяву про розгляд справи без його участі.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалося.

Дослідивши докази, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 проживає у квартирі АДРЕСА_2 , на правах наймача. Житлове приміщення складається з двох кімнат та відноситься до житлового фонду комунальної форми власності згідно до рішень виконавчого комітету Херсонської міської ради №245 від 17.06.1999 року та №372 від 20.11.2002 року.

У відповідності до витягу з протоколу №8 засідання міської громадської комісії з житлових питань при виконавчому комітеті Херсонської міської ради від 08.08.2017 року, затвердженого рішенням виконавчого комітету Херсонської міської ради від 15.08.2017 року №240, позивачку визнано наймачем спірного приміщення квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 52,4 кв.м. Також комісія погодилась з пропозицією Управління обліку, розподілу та приватизації житла Херсонської міської ради: Департаменту житлово-комунального господарства Херсонської міської ради укласти з ОСОБА_1 (позивачкою) договір найму на спірну квартиру.

З названого протоколу №8 засідання міської громадської комісії з житлових питань при виконавчому комітеті Херсонської міської ради також встановлюється, що будинок АДРЕСА_3 знаходиться на балансі Департаменту житлово-комунального господарства Херсонської міської ради та перебуває на обслуговуванні ОСББ «Кулика, 139-А».

Позивачка проживає у спірному приміщенні з 2007 року на правах опікуна ОСОБА_2 , котрий був її онуком, що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_1 та свідоцтвом про народження серія НОМЕР_2 . ОСОБА_3 , її син - ОСОБА_2 , та батько ОСОБА_3 ОСОБА_4 (наймач квартири), проживали у спірному приміщенні на правах наймача та членів його сім`ї.

12.11.2004 року рішенням виконавчого комітету Дніпровської районної у місті ради №555 позивачку призначено опікуном, піклувальником над малолітнім онуком ОСОБА_2 , у зв`язку із хворобою його матері. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 (мати опікуваного позивачкою онука), про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 . ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 (дід опікуваного позивачкою онука), про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_4 .

Згідно довідки з місця проживання від 27.09.2016 року позивачка зареєструвалась за місцем проживання опікуваного нею онука ІНФОРМАЦІЯ_3 , тобто після смерті ОСОБА_4 з метою забезпечення належного догляду за опікуваним.

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_2 (опікуваний позивачкою онук), про що свідчить свідоцтво про смерть НОМЕР_5 .

Позивачка 13.03.2019 року звернулась до відповідача з проханням видати свідоцтво про право власності на спірне приміщення в порядку приватизації.

21.03.2019 року ОСОБА_1 отримала від відповідача відповідь №Р-1856, за змістом якої вбачається, що позивачці відмовлено в оформленні документів для передачі у приватну власність квартири АДРЕСА_1 у зв`язку із відсутністю передачі вказаного будинку на обслуговування житлово-експлуатаційній організації. Рішення органом приватизації стосовно заяви позивачки не оформлювалось і не приймалось.

У частині третій статті 9 ЖК Української РСР визначено, що громадяни мають право на приватизацію квартир (будинків) державного житлового фонду, житлових приміщень у гуртожитках, тощо.

Управління житловим фондом здійснюється власником або уповноваженим ним органом у межах, визначених власником (стаття 19 ЖК). Житлово-експлуатаційні організації забезпечують схоронність житлового фонду і належне його використання, високий рівень обслуговування громадян, а також контролюють додержання громадянами правил користування жилими приміщеннями, утримання жилого будинку і придомової території. Жилий будинок може експлуатуватися тільки однією житлово-експлуатаційною організацією. Якщо для експлуатації будинків відомчого або громадського житлового фонду не може бути створено житлово-експлуатаційну організацію, експлуатація будинків здійснюється безпосередньо відповідним підприємством, установою, організацією (стаття 24 ЖК).

Правові основи приватизації державного житлового фонду, його подальшого використання й утримання визначені Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду» (надалі Закон).

Статтями 1, 2 названого Закону встановлюється, що приватизація державного житлового фонду це відчуження квартир (будинків), житлових приміщень у гуртожитках, призначених для проживання сімей та одиноких осіб, кімнат у квартирах та одноквартирних будинках, де мешкають два і більше наймачів, та належних до них господарських споруд і приміщень (підвалів, сараїв і т. ін.) державного житлового фонду на користь громадян України. До об`єктів приватизації належать квартири багатоквартирних будинків, одноквартирні будинки, житлові приміщення у гуртожитках (житлові кімнати, житлові блоки (секції), кімнати у квартирах та одноквартирних будинках, де мешкають два і більше наймачів (далі - квартири (будинки), які використовуються громадянами на умовах найму.

Частиною п`ятою статті 5 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» передбачено, що кожний громадянин України має право приватизувати займане ним житло безоплатно в межах номінальної вартості житлового чеку або з частковою доплатою один раз.

Згідно із частиною одинадцятою статті 8 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» спори, що виникають при приватизації квартир (будинків) та житлових приміщень у гуртожитках державного житлового фонду, вирішуються судом. Приватизація державного житлового фонду здійснюється уповноваженими на це органами, створеними місцевою державною адміністрацією, та органами місцевого самоврядування, державними підприємствами, організаціями, установами, у повному господарському віданні або оперативному управлінні яких знаходиться державний житловий фонд. Передача квартир (будинків) у власність громадян здійснюється на підставі рішень відповідних органів приватизації, що приймаються не пізніше місяця з дня одержання заяви громадянина. Передача квартир (будинків), житлових приміщень у гуртожитках у власність громадян з доплатою, безоплатно чи з компенсацією відповідно до статті 5 цього Закону оформляється свідоцтвом про право власності на квартиру (будинок).

Також, у частині десятій статті 8 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» закріплено, що органи приватизації, органи місцевого самоврядування не мають права відмовити мешканцям квартир (будинків), житлових приміщень у гуртожитках у приватизації займаного ними житла, крім випадків, передбачених законом.

Перелік таких випадків чітко визначений у законодавстві і є вичерпним. До них відноситься відсутність у особи права на приватизацію, заборона приватизувати конкретне приміщення (частина друга статті 2 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду»).

Закон України «Про приватизацію державного житлового фонду» і Положення про порядок передачі квартир (будинків), жилих приміщень у гуртожитках у власність громадян, затвердженого наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 16 грудня 2009 року № 396, встановлюють порядок передання квартир у приватну власність, згідно з яким наймач та члени його сім`ї повинні звернутися до органу приватизації з відповідною заявою, орган приватизації зобов`язаний в місячний термін з дня одержання заяви прийняти рішення про передання житла у власність, після чого оформити відповідне свідоцтво.

Згідно з пунктом 17 Положення про порядок передачі квартир (будинків), жилих приміщень у гуртожитках у власність громадян, затвердженого наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 16 грудня 2009 року № 396 (далі - Положення № 396 у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин від 10.05.2018), громадянин, який виявив бажання приватизувати займану ним і членами його сім`ї на умовах найму квартиру (будинок), жиле приміщення в гуртожитку, кімнату в комунальній квартирі, звертається в орган приватизації, де одержує бланк заяви та необхідну консультацію.

Пунктом 18 Положення №396 затверджено перелік документів, які подаються громадянином до органу приватизації. Серед переліку встановленого пунктом 18 Положення №396, на який Відповідач посилається у листі в якості обґрунтування відмови, наступні документи, що подаються громадянином: заява на приватизацію квартири (будинку), жилого приміщення у гуртожитку, кімнати у комунальній квартирі; копії документів, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України, громадянина, який подає заяву, та всіх членів його сім`ї; копії довідок про присвоєння реєстраційного номера облікової картки платника податку громадянина, який подає заяву, та всіх членів його сім`ї, які проживають разом з ним; копії документів, виданих органами державної реєстрації актів цивільного стану або судом, що підтверджують родинні відносини між членами сім`ї; довідки про реєстрацію місця проживання громадянина, який подає заяву, та всіх членів його сім`ї, зареєстрованих у квартирі (будинку), жилому приміщенні в гуртожитку, кімнаті у комунальній квартирі; технічний паспорт на квартиру (кімнату, жилий блок, секцію) у житловому будинку (гуртожитку), а на одноквартирний будинок - технічний паспорт на садибний (індивідуальний) житловий будинок; копія ордера на жиле приміщення або ордера на жилу площу в гуртожитку; документ, що підтверджує невикористання ним та членами його сім`ї житлових чеків для приватизації державного житлового фонду; копія документа, що підтверджує право на пільгові умови приватизації відповідно до законодавства (за наявності); заява-згода тимчасово відсутніх членів сім`ї наймача на приватизацію квартири (будинку), жилого приміщення у гуртожитку, кімнати у комунальній квартирі.

Наведений перелік документів є вичерпним, і у ньому відсутня вимога щодо подання громадянином заяви на приватизацію квартири, яка оформлюється підприємством (організацією) по обслуговуванню житла.

Аналогічна правова позиція щодо вичерпних підстав для відмови громадянину у приватизації, викладена в постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 29.04.2020 року у справі № 755/17528/17, Великої Палати Верховного Суду від 20 червня 2018 року в справі №200/18858/16-ц (провадження № 14-165цс18).

Отже, згідно протоколу засідання міської громадської комісії з житлових питань №8, яким позивача визнано наймачем спірної квартири, будинок АДРЕСА_4 знаходиться на балансі Департаменту житлово-комунального господарства міської ради та на обслуговуванні ОСББ «Кулика, 139-А». Зазначене відповідає рішенню виконавчого комітету Херсонської міської ради від 20.11.2002 №372, яким наведений будинок прийнятий до комунальної власності та переданий на обслуговування КП ЖЕК «Петровець» (юридичну особу припинено). При цьому, така підстави для відмови в приватизації як не оформлення заяви громадянина на приватизацію житлово-експлуатаційною організацією, або відсутність передачі відповідного багатоквартирного будинку на обслуговування житлово-експлуатаційної організації, законом не передбачена.

Таким чином, відповідь відповідача про відмову в приватизації спірної квартири, надана без урахування норм законодавства і порушує право позивачки на отримання житла у власність, а тому підлягає судовому захисту.

На підставі ст.ст. 9, 19,24 ЖК Української РСР, ст.ст. 2, 8, ЗУ "Про приватизацію державного житлового фонду", керуючись ст. ст. 81, 82, 141, 200, 206, 258, 259, 263, 264, 265, 354 ЦПК України суд,

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до виконавчого комітету Херсонської міської ради про зобов`язання вчинити дії задовольнити.

Визнати незаконною відмову в оформленні документів для передачі у приватну власність квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_1 , викладену у листі виконавчого комітету Херсонської міської ради від 21.03.2019 №Р-1856.

Зобов`язати виконавчий комітет Херсонської міської ради передати в порядку приватизації квартиру АДРЕСА_2 , у власність ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_6 ), оформивши свідоцтво про право власності на квартиру АДРЕСА_2 на ім`я ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_6 , місце проживання: АДРЕСА_5 )

Відповідач: виконавчий комітет Херсонської міської ради(місце реєстрації: мХерсон, вул. Ушакова, 37, ).

Суддя: Т.І. Рядча