Справа № 196/1398/20
№ провадження 2/196/230/2021
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2021 року Царичанський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді: Руснака А.І.

секретаря судового засідання: Кузнецової Г.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Царичанка Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про надання додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Царичанського районного суду Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_2 про надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її двоюрідна бабуся та двоюрідна тітка відповідача ОСОБА_3 (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 , видане виконавчим комітетом Цибульківської сільської ради Царичанського району Дніпропетровської області 31.01.2012 року), яка на день смерті була зареєстрована та постійно проживала з її батьком за адресою: АДРЕСА_1 .

Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно:

- земельна ділянка, площею 1,650 га., розташована на території Цибульківської сільської ради Царичанського району Дніпропетровської області, надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка належала померлій на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії Р1 №128890 від 02.02.2002 року.

У вересні 2020 року, допомагаючи батькові з прибиранням будинку та перебираючи речі і документи, вона знайшла заповіт ОСОБА_3 , відповідно до якого остання все належне їй майно заповіла їй. Заповіт складено 04 листопада 1996 року та посвідчено секретарем виконавчого комітету Цибульківської сільської ради Царичанського району Дніпропетровської області, зареєстровано в реєстрі за №66. Оскільки заповіт не зберігався у належному стані, внаслідок чого став не читабельним, тому була вимушена звернутись в сільську раду з проханням видати їй дублікат заповіту для звернення до нотаріуса. Дублікат заповіту, який має силу оригіналу, видано секретарем виконавчого комітету Цибульківської сільської ради Царичанського району Дніпропетровської області 22 вересня 2020 року, зареєстровано в реєстрі за №30.

Після смерті ОСОБА_3 її батько ОСОБА_2 прийняв спадщину, подавши до нотаріуса заяву про прийняття спадщини, проте повністю свої спадкові права не оформив. Заяву про прийняття спадщини він подав, оскільки йому також не було відомо про наявність заповіту.

Звернувшись у жовтні 2020 року до державного нотаріуса із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом, отримала постанову державного нотаріуса від 02 жовтня 2020 року про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини та оскільки у померлої є ще спадкоємець, який прийняв спадщину.

На даний час заповіт не змінений та не скасований, і вона є єдиним спадкоємцем майна після померлої ОСОБА_3 за заповітом.

Причиною пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини стало те, що вона не знала про наявність заповіту та вважала, що спадщину після смерті останньої прийняв та оформив її батько ОСОБА_2 .

Тому, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Вважає, що якби її батько ОСОБА_2 , на час відкриття спадщини знав про наявність на її користь заповіту, то він не звертався б до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 .

Вказаний заповіт спадкодавцем не змінювався та не відмінювався, не скасовувався в судовому порядку, а тому є дійсним та відповідає дійсній волі спадкодавця. Так як заповіт є дійсним, тому бажає оформити спадщину після смерті ОСОБА_3 , але перешкодою цьому є пропуск нею строків для прийняття спадщини та наявність іншого спадкоємця, який спадщину прийняв.

Докази того, що нотаріусом здійснювався її виклик як спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця відсутні.

Вважає, що своєчасно не прийняла спадщину, оскільки не знала про наявність заповіту, нотаріусом не було зроблено жодної спроби розшукати її, як спадкоємця за заповітом, що є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

На підставі викладеного, прохає надати їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , строком три місяці.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, до суду надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, до суду подав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнає повністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Частиною 4 ст. 206 ЦПК України визначено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 видане Виконавчим комітетом Цибульківської сільської ради Царичанського району Дніпропетровської області 31 січня 2012р. ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 8).

Також судом встановлено, що після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно: земельна ділянка, площею 1,650 га., розташована на території Цибульківської сільської ради Царичанського району Дніпропетровської області, надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка належала померлій на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії Р1 №128890 від 02.02.2002 року (а.с.10).

Відповідно до постанови державного нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальноїх дії від 02 жовтня 2020 року, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з тим, що спадкоємець пропустив 6-місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини, у померлої є спадкоємець, який прийняв спадщину (а.с. 11).

Відповідно до дублікату заповіту від 04.11.1996 року посвідченого секретарем виконавчого комітету Цибульківської сільської ради Царичанського району Дніпропетровської області Сало М.В., зареєстрованого у реєстрі за № 30, ОСОБА_3 заповіла все своє майно ОСОБА_4 (а.с. 9).

Як слідує з матеріалів спадкової справи згідно довідки виданої виконавчим комітетом Цибульківської сільської ради Царичанського району Дніпропетровської області №460 від 11.09.2020 року ОСОБА_3 була зареєстрована та постійно проживала з 20 вересня 2002 року і по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з нею був зареєстрований та постійно проживав ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з 26 квітня 1997 року (а.с.43).

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 видане Відділом реєстрації актів цивільного стану Царичанського районного управління юстиції Дніпропетровської області 26.02.2010р. позивач ОСОБА_1 04.12.2001р. зареєструвала шлюб із ОСОБА_5 прізвище ОСОБА_6 змінила на ОСОБА_7 (а.с.13).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Відповідно до статті 63 Закону України "Про нотаріат" нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктом 1.2 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року N 296/5 (далі - Порядок N 296/5), при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.

Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття (пункт 3.2 глави 10 розділу II Порядку N 296/5).

Пунктом 3.16 глави 10 розділу II Порядку N 296/5 передбачено, що суд може визначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Аналогічні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 23.08.2017 року у справі N 6-1320цс17, від 06.09.2017 року у справі N 6-496цс17.

З вказаними висновками погодився Верховний Суд у постановах від 12.09.2018 року у справі N 484/3221/17 (провадження N 61-22510св18), від 10.01.2019 року у справі N 263/1221/17 (провадження N 61-18261св18), від 25.03.2020 року у справі N 642/2539/18-ц (провадження N 61-5609св19).

Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.

Встановивши, що ОСОБА_1 була необізнана про наявність заповіту, складеного на її користь, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що найшло своє підтвердження в судовому засіданні, та відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, а тому дотримуючись принципів законності, розумності та справедливості, вважає, що позов підлягає задоволенню з визначенням позивачу тримісячного додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

При вирішенні питання про розподіл судового збору, судом враховується позиція відповідача не стягувати судовий збір з відповідача.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 10, 11, 76-80, 133, 141, 206, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про надання додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженці село Цибульківка Царичанського району Дніпропетровської області, паспорт серія НОМЕР_3 , виданий Царичанським РВ УМВС України в Дніпропетровській області 02 квітня 2002 року, рнокпп НОМЕР_4 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , додатковий строк у три місяця з часу вступу судового рішення про це в законну силу, яка відкрилася, після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 07.10.2021 року.

Суддя: А.І. Руснак

.