№ 207/2029/21
№ 2/207/1083/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2021 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Бистрвої Л.О.

при секретарі Мозоль О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кам`янське цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів, в якій посилається на те, що 27.10.2012 року між ним та ОСОБА_3 , був укладений шлюб, зареєстрований Заводським районним у місті Кам`янське відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про що в Книзі реєстрації шлюбів було складено відповідний актовий запис № 464.

В шлюбі з відповідачкою народилась донька, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

07 травня 2018 року рішенням Баглійського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської обл. шлюб між ним та відповідачкою було розірвано.

З 18 жовтня 2018 року і по теперішній час він перебуває у шлюбі з ОСОБА_5 . Перебуваючи у другому шлюбі у нього народився син - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ..

Рішенням Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська від 09.06.2017 р. стягнуто з ОСОБА_1 аліменти на користь ОСОБА_3 на утримання малолітньої доньки ОСОБА_4 у розмірі 1/4 доходу починаючи з 12.05.2017 р.

З червня 2020 року він з дружиною, ОСОБА_7 проживає окремо. Син залишився разом з матір`ю та перебуває на її утриманні, тому ОСОБА_7 в липні 2020 року звернулась до суду з заявами про стягнення аліментів на утримання її та дитини.

Так, Дніпровським районним судом м.Дніпродзержинська 31.08.2021року було видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_7 аліментів на утримання малолітнього сина ОСОБА_6 у розмірі 1/4 доходу, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 20.09.2020 р..

15.10.2020р. тим же Дніпровським районним судом м.Дніпродзержинська прийнято рішення про стягнення із ОСОБА_1 аліментів на утримання ОСОБА_7 в розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісяця, починаючи з 09.07.2020 року.

Заочним рішенням Дніпровського районного суду Дніпродзержинська від 23.10.2020 року ухвалено стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_8 аліменти на її утримання, непрацездатної матері у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) боржника.

Таким чином, після винесення рішення Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської обл.. та видачі судового наказу, у позивача виникло зобов`язання по сплаті аліментів на другу дитину, ОСОБА_9 , до досягнення ним повноліття, аліментів на утримання дружини, ОСОБА_7 , до 15.11.2022 року, а також аліментів на утримання непрацездатної матері ОСОБА_8 ..

Ще до настання вищезазначених подій, навесні 2020 року він звертався до суду із заявою про зменшення розміру аліментів на утримання доньки ОСОБА_10 , оскільки на його утриманні перебували ще троє непрацездатних осіб та були чисельні кредити, що, враховуючи, що він один в сім`ї працював, було надмірним тягарем для нього. На даний час мій заробіток складає 13000 грн..

Рішенням Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська від 25.11.2020 р. за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 розмір аліментів на утримання доньки ОСОБА_10 , у зв`язку зі створенням нової сім`ї і народженням дитини, зменшено до 1/6 частки його доходу.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явились. Подали суду заяву, в якій просили справу розглянути без їх участі, позовні вимоги підтримали повністю.

Відповідачка в судове засідання не з`явилась, через канцелярію суду подала заяву в якій просила справу розглядати за її відсутності, позовні вимоги не визнала в повному обсязі, з підстав викладених у відзиві на позов, в якому зазначає, що вона зараз отримує аліменти на утримання доньки ОСОБА_10 в розмірі 1/6 частки доходу позивача, а позивач бажає зменшити їх до 1/8 частки, враховуючи те, що його друга дружина, ОСОБА_7 , отримує аліменти у розмірі 1/4 частки його доходу на утримання сина ОСОБА_9 . Зменшення розміру аліментів, які вона отримує на утримання доньки ОСОБА_10 порушить принципи справедливості та рівності всіх дітей. Окрім того, всі позовні заяви про стягнення з позивача аліментів подано фактично на протязі 2-х місяців, що на її думку свідчить про їх удаваний характер.

Суд вважає, що в задоволенні позовних вимог необхідно відмовити в повному обсязі з наступних підстав.

Судом встановлено, що 27.10.2012 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , був укладений шлюб, зареєстрований Заводським районним у місті Кам`янське відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про що в Книзі реєстрації шлюбів було складено відповідний актовий запис № 464.

В шлюбі з ОСОБА_2 народилась донька, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

07.05.2018 року рішенням Баглійського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 було розірвано.

З 18.10.2018 року і по теперішній час ОСОБА_1 перебуває у шлюбі з ОСОБА_5 , що підтверджується Свідоцтвом про шлюб, виданим Дніпровським районним у місті Кам`янське відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області. Перебуваючи в шлюбі у них народився син - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується Свідоцтвом про народження, виданим Заводським районним у місті Кам`янське відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Дніпропетровській області від 19.11.2019 року, про що в Книзі реєстрації народжень було складено відповідний актовий запис № 946.

Рішенням Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська від 09.06.2017 р. стягнуто з ОСОБА_1 аліменти на користь ОСОБА_3 на утримання малолітньої доньки ОСОБА_11 у розмірі 1/4 доходу починаючи з 12.05.2017 р..

З червня 2020 року ОСОБА_1 з дружиною, ОСОБА_7 проживає окремо. Дитина залишилась разом з матір`ю та перебуває на її утриманні, тому ОСОБА_7 в липні 2020 року звернулась до суду з заявами про стягнення аліментів на утримання її та дитини.

Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської обл.. від 31.08.2021р. видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_7 аліментів на утримання малолітнього сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі 1/4 доходу, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 20.09.2020 р., про свідчить копія судового наказу по справі №209/2074/20.

15.10.2020р. Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської обл.. рішенням стягнуто із ОСОБА_1 аліменти на утримання ОСОБА_7 , у розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісяця, починаючи з 09.07.2020 року.

Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської обл.. від 23.10.2020 року стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_8 аліменти на її утримання, непрацездатної матері у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) боржника.

Рішенням Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської обл. від 25.11.2020 р. за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_12 було зменшено розмір аліментів до 1/6 його доходу на утримання доньки ОСОБА_10 , у зв`язку зі створенням нової сім`ї і народженням дитини. На даний час заробіток ОСОБА_1 складає 13000 грн..

Згідно з ч.1, ч.2 та ч.5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

У ч.1 ст.3 Конвенції Організації Об`єднаних Націй про права дитини від 20 листопада 1989 року (далі - Конвенція) визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Відповідно до ст. 18 Конвенції батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Ч.1 та ч.2 ст.27 Конвенції встановлено, що держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Відповідно до ч.2 ст.51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного та соціального розвитку (ст.8 Закону України «Про охорону дитинства»).

Згідно зі ст.141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Відповідно до ст.ст. 150, 180 СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, матеріально утримувати дитину до повноліття.

Згідно з положеннями ст.181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Ч.3 ст.181 СК України визначає, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Ч.1 ст.192 СК України встановлено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим кодексом.

У пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» судам роз`яснено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.

Враховуючи зміст ст.ст. 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів один із батьків дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища платника аліментів може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

У постанові Верховного Суду України від 05 лютого 2014 року у справі № 6-143цс13 зроблено висновок, що розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

Звертаючись до суду з позовом про зміну (зменшення) розміру аліментів, позивач посилався на те, що у нього змінився сімейний і матеріальний стан, оскільки від іншого шлюбу з ОСОБА_7 має сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а тому на його утриманні перебувають двоє малолітніх дітей. Також, що згідно рішень Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської обл. з нього було стягнуто аліменти на утримання дружини ОСОБА_7 та на утримання непрацездатної матері ОСОБА_8 .

Ст. 192 СК України передбачено можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених у судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Аналіз цієї норми права дає підстави для висновку що підставами зміни розміру аліментів є як зміна матеріального, так і зміна сімейного стану як самостійна підстава для зменшення або збільшення розміру аліментів.

Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.1 та ч.2 ст.77 ЦПК України).

Відповідно до ч.2 ст.78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно зі ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Ч.1 ст.89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Судом встановлено, що відповідно до рішення Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської обл. від 25.11.2020 року у справі № 207/863/20 розмір стягнення аліментів вже було зменшено до 1/6 частини з усіх видів заробітку (доходу) у зв`язку з тим, що позивач має на утриманні двох дітей, непрацездатну дружину та матір. А зменшення розміру стягнення аліментів з 1/6 до 1/8 частин з усіх видів заробітку (доходу) без доведення погіршення його майнового становища, не буде спрямовано на належне забезпечення дитини від шлюбу з ОСОБА_2 - дочки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та суперечитиме її інтересам.

Таким чином, судом було встановлено всі фактичні обставини справи та досліджено зібрані у справі докази, тому суд прийшов до обґрунтованого висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні позову ОСОБА_1 , оскільки належними та допустимими доказами позивачем не підтверджено погіршення його майнового стану, а зміна його сімейного стану - народження другої дитини від іншого шлюбу, матеріального забезпечення його матері та дружини не є безумовною підставою для зменшення і так вже зменшеного розміру аліментів.

Аналогічний за змістом висновок викладено в постановах Верховного Суду від 03 червня 2020 року у справі № 760/9783/18-ц (провадження № 61-9460св20), від 16 вересня 2020 року у справі № 565/2071/19 (провадження № 61-9460св20).

Витрати, пов`язані з розглядом справи, судовий збір 908,00 грн. відповідно до ст..141 ЦПК України, покласти на позивача.

Керуючись ст.ст.7,180-183,192 Сімейного Кодексу України, ст.ст.12, 13, 256-268, 280, 430 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів відмовити.

Витрати, пов`язані з розглядом справи, у вигляді судового збору у розмірі 908 грн. 00 коп., покласти на позивача.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду у тридцятиденний строк з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л.О.Бистрова