КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 вересня 2021 року Київський апеляційний суд в складі:

Судді - доповідача: Андрієнко А.М.

Суддів: Соколової В.В.

Поліщук Н.В.

При секретарі Дроздовій Ж.В.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 11 березня 2021 року, постановлене суддею Мазуром Ю.Ю. по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи - Департамент з питань державного архітектурного-будівельного контролю міста Києва, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Матикіна 12», про усунення перешкод у користуванні майном,

У С Т А Н О В И Л А :

У червні 2017 року позивач ОСОБА_2 в особі представника звернулася до суду з позовом, в якому просила зобов`язати відповідача усунути перешкоди у здійсненні ОСОБА_2 права користування квартирою АДРЕСА_1 шляхом знесення за власний рахунок самочинної прибудови (елементів конструкції балкону) до нежитлового приміщення № 1 (групи приміщень № 210) (літ. Г) в будинку АДРЕСА_2 , обґрунтовуючи позовні вимоги тим, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 . Відповідно до проектної документації на етапі будівництва, будинок планувався як 14-поверховий, а її квартира мала бути розташована на найвищому поверсі будинку, однак забудовником було змінено план забудови та збудовано ще один додатковий поверх, який мав цільове призначення нежитлового приміщення. Приміщення на додатковому поверсі, було відчужено фізичним особам - для проживання. Одним із таких покупців нежитлових приміщень став відповідач ОСОБА_3 , який придбав приміщення, що розташоване над квартирою позивача. З 06.04.2016 відповідач самочинно розпочав прибудовувати елементи конструкції балкону до свого приміщення. Позивач зауважує, що дозвільних документів від державних установ на будівництво балкону відповідач їй не надав. 01.06.2017 відповідач без дозволу позивача демонтував навіс з балкону позивача та приступив до будівництва сторонньої конструкції. Позивач вказує, що порушуючи будівельні та технічні норми, відповідач проводить роботи з переобладнання приміщення з нежитлового у житлове. Неодноразові звернення позивача до правоохоронних органів, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Департаменту містобудування та архітектури, архітектурно-будівельної інспекції України, Департаменту містобудування та архітектури (КМДА), ОСББ «Матикіна, 12» на день звернення до суду із позовною заявою не мали жодного впливу на відповідача і порушення прав позивача триває. Враховуючи наведене, позивач звернулася до суду за захистом своїх прав.

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 11 березня 2021 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду, 19.04.2021 року представник позивача подав на нього апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду та постановити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у редакції заяви про зміну предмету позову, мотивуючи тим, що рішення неправомірне, винесене із грубим порушенням норм матеріального та процесуального права, судом не враховано правові висновки, викладені у постанові Верховного суду, технічний висновок експерта від 10.04.2019 року викликає сумніви в достовірності, наявна шкода, завдана діями відповідача майну позивача.

У суді апеляційної інстанції позивач підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити з підстав, що викладені в ній.

Представник відповідача у відзиві на апеляційну скаргу просив рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленого рішення, колегія суддів прийшла до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не надано до суду належних та допустимих доказів тих обставин, що добудовою, яку здійснив відповідач, права позивача були порушені.

Колегія суддів погоджується з вищевказаними висновками суду першої інстанції, з наступних підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно НОМЕР_1 від 18.09.2014 є власником квартири АДРЕСА_1 .

З Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 06.04.2016 № 56827829 вбачається, що відповідач придбав на підставі договору купівлі-продажу нежитлове приміщення № 1 (групи приміщень № 210), загальною площею 43,4 кв.м. за адресою: АДРЕСА_2 , що розташоване над квартирою позивача.

07.04.2016 позивач звернулась з заявою до ТОВ «Берізки-Сервіс», в.о. директора Департаменту містобудування та архітектури (КМДА), голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо проведення перевірки фактів порушення будівельних та технічних норм відповідачем.

У відповідь на вказану заяву ТОВ «Берізки-Сервіс» листом вих. № 16 від 12.05.2016 повідомили, що ТОВ «Берізки-Сервіс» не наділені правом на проведення перевірок дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Також повідомили, що добудова балконів до квартир житлового будинку можлива тільки у складі проектних рішень реконструкції його фасаду в цілому, які повинні не порушувати зовнішній архітектурний вигляд.

Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві надіслав лист, в якому зазначив, що проектна документація на реконструкцію квартири з організацією балкону за адресою: АДРЕСА_2 , на розгляд до Департаменту не надавалась, матеріали дозвільного характеру не опрацьовувались.

Державна архітектурно-будівельної інспекції України листом від 20.04.2016 повідомила, що на підставі звернення позивача розпочато проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за вказаною в зверненні адресою.

Листом вих. № 29 від 14.06.2016 ТОВ «Берізки-Сервіс», адресованому ОСОБА_3 , повідомило, що при умові дотримання останнім вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, при дотриманні будівельного законодавства, при наявності відповідної проектної документації та дозволів на виконання будівельних робіт, надає згоду ОСОБА_3 на проведення реконструкції 15 поверху будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , зі сторони нежитлового приміщення № 1 (групи приміщень № 210) (літ. Г), що належить на праві власності ОСОБА_3 .

В матеріалах справи наявна Декларація про початок виконання будівельних робіт (зареєстровано 30.03.2017 за № КВ 50), подана на підставі проектної документації, розробленої приватним підприємством «Проектно-будівельна фірма «Дом».

24.07.2017 у відповідь на адвокатський запит, ОСББ «Матикіна 12» надало акт від 23.07.2017 огляду фасаду житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , ОСББ «Матикіна 12», яким було встановлено, що на фасаді будинку, до якого прилягає нежитлове приміщення № 1 (групи приміщень № 210) (літ. Г), яке за наявними відомостями у правління ОСББ, знаходиться у власності ОСОБА_3 , виявлено внесення змін шляхом встановлення елементів конструкцій, які справляють враження балкону до нежитлового приміщення №1 (групи приміщень № 210) (літ. Г) за адресою: АДРЕСА_2 , знищення частини фасадної стіни під вікном цього ж приміщення.

03.08.2017 відповідь на звернення адвоката позивача Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва надіслав лист, в якому останнім повідомлено, що під час виїзду на місце посадової особи Департаменту з метою здійснення перевірки доступ до нежитлових приміщень № 210 за вищевказаною адресою був обмежений, відповідальні особи відсутні, що унеможливило проведення перевірки.

Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 та Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461 було запроваджено декларативний принцип оформлення замовником документів, які надають право виконувати будівельні роботи та підтверджують готовність об`єкта до експлуатації на об`єктах будівництва віднесених до І-ІІІ категорії складності (незначного СС1) класу наслідку (відповідальності).

Як вбачається з листа вих. № 073-9066 від 03.10.2017 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва повідомив, що Департаментом було зареєстровано подану замовником будівництва - ОСОБА_3 : декларацію про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція нежитлового приміщення № 1 (групи приміщень № 210) (літ. Г) за адресою: АДРЕСА_2 » від 30.03.2017 № КВ 50; декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1): «Реконструкція нежитлового приміщення № 1 (групи приміщень № 210) (літ. Г) за адресою: АДРЕСА_2 » від 19.07.2017 № КВ 92.

Відповідно до ч. 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Згідно технічного паспорту, виданому ТОВ «Укртехексперт» (інвентаризаційна справа № 260/17) на квартиру (кімнату, жилий блок, секцію) АДРЕСА_3 , замовник ОСОБА_3 зазначено, що квартира обладнана балконом 1,9 кв.м.

Посадовою особою Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було розпочато проведення позапланової перевірки щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_3 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті будівництва: «Реконструкція нежитлового приміщення №1 (групи приміщень № 210) (літ. Г) за адресою: АДРЕСА_2 ».

Під час неодноразового виїзду на місце посадової особи Департаменту, в тому числі з представником Голосіївського управління Головного управління Національної поліції у місті Києві, з метою здійснення перевірки доступ до нежитлових приміщень № 210 за вищевказаною адресою був обмежений, відповідальні особи були відсутні, що унеможливило проведення перевірки.

Відповідачем було здійснено переведення нежитлового приміщення № 1 (групи приміщень № 210) (літ. Г) за адресою: АДРЕСА_2 із нежитлового в житловий фонд, у зв`язку з чим вказане приміщення стало об`єктом житлової нерухомості, а саме квартирою АДРЕСА_4 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00.

В зв`язку з чим, в червні 2019 року представник позивача звернувся із заявою про зміну предмету позову, в якій просив зобов`язати відповідача усунути перешкоди у здійсненні ОСОБА_2 права користування квартирою АДРЕСА_1 шляхом знесення за власний рахунок самочинної прибудови (елементів конструкції балкону) до квартири АДРЕСА_4 ; стягнути понесені позивачем судові витрати.

Так, відповідно до частини першої статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно ст. 383 ЦК України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.

Положеннями статей 391, 396 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Особа, яка має речове право на чуже майно, має право на захист цього права.

Відповідно до ч. 7 ст. 376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Згідно з пунктом 1.4.1 Правил утримання будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17 травня 2005 року № 76, переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів відповідно до законодавства.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно Технічного висновку експерта ФОП ОСОБА_4 від 10.04.2019 вказано, що проектною документацією з будівництва житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , передбачено влаштування козирка над балконом квартири АДРЕСА_1 за рахунок плити перекриття, яка одночасно є балконною плитою для квартири АДРЕСА_5 прибудова балкону чи елементів конструкції балкону до квартири АДРЕСА_6 на 15 поверсі вказаного будинку відсутня. Облаштування навісу над вікном квартири АДРЕСА_6 на 15 поверсі та над козирком квартири АДРЕСА_7 на момент обстеження не порушує діючі будівельні, санітарні норми чи правила, будь-якої загрози або перешкоди позивачці у користуванні її квартирою при цьому не створюються, негативний вплив на технічний стан будинку не чиниться.

Таким чином судом встановлено, що права позивача як власника сусідньої квартири відповідача , не порушені, оскільки її власність відповідачем не порушена, а переобладнання козирка на фасаді будинку не зачіпає прав позивача.

Судом також не встановлено істотного відхилення від проекту, що суперечило б суспільним інтересам або порушувало права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил .

Судом також не встановлено самочинного будівництва з боку відповідача, оскільки балконна плита існувала на момент придбання квартири відповідачем, що підтверджується проектною документацією будинку.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, вважає , що матеріали справи не містять доказів , що внаслідок реконструкції відповідачем квартири АДРЕСА_6 , права позивача були порушені, а тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог про усунення перешкод у користуванні майном.

Згідно з ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Постановлене судом рішення відповідає вимогам матеріального та процесуального права і не може бути скасоване з підстав, що наведені в апеляційній скарзі.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375 ЦПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 11 березня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду протягом 30 днів з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 29 вересня 2021 року.

Суддя - доповідач:

Судді: