Справа № 457/648/21
провадження №2/457/217/21
УХВАЛА

про залишеня позову без розгляду

04 жовтня 2021 року м. Трускавець

Трускавецький міський суд Львівської області

в складі головуючої-судді Марчука В.І.,

секретар судового засідання Мазурик В.В.,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування понесених витрат, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Трускавецького міського суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування понесених витрат.

У судове засідання не з`явилася повторно належним чином повідомлена сторона позивача, хоча була повідомлена належним чином про час та місце судового засідання.

Відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні просив залишити позовну заяву без розгляду, оскільки сторона позивача повторно не з`явилася у судове засідання.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Статтею 223 ЦПК України врегульовано питання щодо наслідків неприбуття в судове засідання осіб (особи), які беруть участь у справі.

Відповідно до вимог ч. 5 цієї статті у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання, не повідомив про причини неявки та не надав заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З огляду на рішення Європейського суду з прав людини від 14 жовтня 2003 року у справі «Трух проти України», сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний суд України при розгляді справи № 6-3082цс16 (постанова від 01 листопада 2017 року).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що позивач, як сторона, що задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Ухвалою судді від 26 липня 2021 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування понесених витрат, судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 03 вересня 2021 року о 10 год. 00 хв.

З журналу судового засідання за 03 вересня 2021 року вбачається, що ні позивачка, ні її представниця у судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи. Ухвалу про відкриття провадження у справі було скеровано і позивачці, і на адресу представниці позивачки адвокатки Брони М.В. за вказаною у позовній заяві адресою, однак конверт з його вмістом було повернуто адресанту, що свідчить про свідоме небажання ОСОБА_3 отримати документи, що стосуються розгляду справи.

Відповідно до пунктів 91, 99, 100, 101 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету міністрів України № 270 від 05 березня 2009 року поштові відправлення, поштові перекази доставляються оператором поштового зв`язку адресатам на поштову адресу або видаються в об`єкті поштового зв`язку.

Рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка» та «Судове повідомлення», які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім`ї за умови пред`явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв`язки з адресатом.

У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу. Коли адресата неможливо повідомити про надходження реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу за номером телефону, зазначеним відправником у поштовій адресі, до його абонентської поштової скриньки вкладається повідомлення про надходження такого поштового відправлення, поштового переказу.

Відповідно до ч. ч. 3, 9 ст. 130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку або судове повідомлення, не виявлено в місці проживання, повістку або повідомлення під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку чи повідомлення, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

У разі відмови адресата одержати судову повістку чи повідомлення особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку або повідомлення, вважається повідомленою.

Отже, повідомлення адресата про надходження судової повістки або повідомлення, неявка адресата за її отриманням у поштовому відділенні є відмовою від її отримання, а тому повідомлення позивача та його представника вважається належним.

Факт вручення повістки ОСОБА_1 про виклик у судове засідання, призначене на 04 жовтня 2021 року, підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (штрихкодовий ідентифікатор поштового відправлення 561). Крім цього, 04 жовтня 2021 року на електронну адресу суду надійшло клопотання представниці позивачки адвокатки Брони М.В. про відкладення розгляду справи у зв`язку з її зайнятістю у судовому засіданні у Личаківському районному суді м. Львова, а також у зв`язку з хворобою позивачки. Жодних документів на підтвердження фактів, наведених у клопотанні(на приклад, повістки про виклик її до суду, лікарняного листа про хворобу ОСОБА_1 та ін.), ОСОБА_3 не долучено, тому суд вважає таке клопотання необґрунтованим, безпідставним та спрямованим на свідоме затягування розгляду справи. Суд не вважає зайнятість ОСОБА_3 в іншому суді як перешкоду для участі у судовому засіданні, оскільки ОСОБА_4 могла заявити клопотання про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

З наведеного вбачається, що як позивачка, так і її представниця свідомо не з`являються до суду, зумисне затягують розгляд справи, зловживають своїми процесуальними правами та демонструють явну неповагу до суду.

Судом в межах наданих ЦПК України повноважень було надано всі засоби позивачу для реалізації його права на представництво своїх інтересів, однак сторона позивача своєї поведінкою не реалізувала свого права, а своєю неявкою у судове засідання продемонструвала неповагу до суду та зловживання процесуальними правами.

Таким чином, суд приходить до переконання, що сторона позивача зловживає своїми процесуальними правами з метою затягування розгляду справи та порушення встановлених цивільним процесуальним законодавством строків.

За встановленими у ст. ст. 12, 13 ЦПК України принципом диспозитивності особа на власний розсуд користується своїми процесуальними правами та обов`язками відповідно до зазначених положень, а також положень, визначених ст. ст. 43, 49 ЦПК України, але зобов`язана здійснювати їх добросовісно (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

Виходячи з аналізу норм ЦПК, що регулюють дані питання, з принципу диспозитивності і з вимоги щодо добросовісності сторін, позивач як ініціатор провадження повинен цікавитись ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання і вживати заходи для того, щоб призначене судове засідання відбулось і не було зірване через його недобросовісні дії (наприклад, розгляд справи в режимі відеоконференції, подання заяви про розгляд справи у його відсутності, залучення до участі іншого представника). З сукупності принципів змагальності, диспозитивності, пропорційності і рівності учасників справи в цивільному судочинстві, а також балансу процесуальних прав та обов`язків слідує обов`язок позивача бути вмотивованим на розгляд справи і на її рух, що означає вишукувати способи і механізми аби судове засідання відбулось, а не вишукувати причини аби його відкласти. І для цього процесуальне законодавство України визначає декілька дієвих механізмів, жоден з яких позивачем необґрунтовано не використаний. І така недобросовісна поведінка сторони позивача є систематичною.

Залишаючи позов без розгляду, суд враховує строки, визначені законом для розгляду справи, виходить з принципів диспозитивності, змагальності і рівності прав та обов`язків сторін, враховує недобросовісне використання позивачем його процесуальних прав та недобросовісне ставлення до виконання процесуальних обов`язків, враховує вжиті судом заходи і що вони є достатніми для забезпечення прав позивача при умові добросовісного здійснення ним своїх прав та належного виконання процесуальних обов`язків.

Зважаючи на всі обставини справи, з метою дотримання процесуальних строків, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до ч.2 ст. 257 ЦПК України позивач має право звернутися до суду повторно після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування понесених витрат - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Львівського апеляційного суду.

Суддя: В. І. Марчук