Справа №760/2434/20 2-о/760/152/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2021 року Солом`янський районний суд міста Києвау складі:

головуючої судді - Усатової І.А.,

при секретарі судового засідання - Омелько Г.Т.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника Київської міської ради Солдатченка Лесі Михайлівни про залишення позову без розгляду у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкоємцем, заінтересована особа: Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, Київська міська рада -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Солом`янського районного суду міста Києва із заявою про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкоємцем

Заявник свої вимоги обгрунтовує тим, що її родина та вона особисто завжди підтримувала родинний зв?язок з ОСОБА_2 та її матір?ю ОСОБА_3 . Фактично з початку 2012 року заявник з сім?єю переїхала до квартири АДРЕСА_1 , в якій постійно проживала разом з ОСОБА_2 та її матір`ю ОСОБА_3 , які за життя були особами з інвалідністю, потребували сторонної допомоги та догляду. Проживаючи з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , заявник мала спільний з ними сімейний бюджет, піклувалась про них, забезпечувала отримання ними належної медичної допомоги, купувала їм необхідні речі, продукти харчування, ліки, сумісно з ОСОБА_3 вела домашнє господарство, сплачувала комунальні послуги, робила ремонт в квартирі, проводили свята, відмічали дні народження, спільно проводили час. За життя ОСОБА_3 склала заповіт, який 28.11.2017 був посвідчений приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Гончарук С.В., згідно якого своє майно заповідала заявниці та її брату. Також, рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 10.10.2018 № 760/16889/18 опікуном недієздатної ОСОБА_2 було призначено заявницю - ОСОБА_1 . Після смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_2 заявник організовувала та здійснила їх поховання, всі необхідні ритуальні дії, встановила на місці поховання пам?ятники. Встановлення факту проживання однією сім`єю понад п?ять років з померлою ОСОБА_2 необхідно заявнику для реалізації спадкових прав.

Ухвалою судді від 17.02.2020 відкрито провадження в цивільній справі та призначено справу у судове засідання.

Ухвалою Солом?янського районного суду м. Київ від 24.06.2020 витребувано від Дев`ятої київської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної відносно майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Представник Київської міської ради надіслав клопотання в якому зазначив, що заперечує проти задоволення заяви, оскільки у заявника права на спадкування не має, а у випадку встановлення даного факту Київська міська рада, після спливу встановленого законом строку, буде позбавлена права на визнання спадщини відумерлою. Оскільки заявник претендує на квартиру, право на яке оспорюється Київською міською радою, то в даному випадку винік спір про право, який має вирішуватись в порядку позовного провадження, а не окремого провадження, тому просить позов залишити без розгляду та розглянути справу без участі представника.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно з ч. 2 ст. 293, ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 25.06.2019 р. Солом?янським районним у місті Києві відділом реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у м. Києві, актовий запис № 448.

Зі спадкової справи №746/2019 відносно майна померлої ОСОБА_2 вбачається, що заявник 25.09.2019 року звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Заяв інших спадкоємців, які мають право на обов`язкову часткув спадковому майні, або заявили будь-які вимоги щодо спадкового майна та мають вищий пріоритет на спадкування (є спадкоємцями 1-3 черг) спадкова справа не містить.

Частина 2 та 4 статті 3 Сімейного кодексу України встановлює, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Отже, предмет доказування при розгляді справ про встановлення факту проживання однією сім`єю передусім складає сукупність обставин, що є згідно із законом основними ознаками сім`ї; спільне проживання, пов`язаність спільним побутом, наявність взаємних прав та обов`язків.

Відповідно до ст. 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.

Відповідач, заперечуючи проти позову, зазначив, що у разі задоволення позову буде позбавлений права на звернення до суду з позовом про визнання спадщини відумерлою. В той же час не надав доказів звернення до суду з заявою про визнання спадщини відумерлою в порядку ст. ст. 1277, 334, 338 ЦК України, враховуючи, що спадщина відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

У даному випадку судом не встановлено обставин, які б свідчили, що існує спір про право між заявником та заінтересованою особою Київською міською радою, оскільки на день розгляду справи будь-яких доказів про це не надав.

Отже клопотання представника Київської міської ради про залишення позову без розгляду є необґрунтованими, та такими, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 5, 13, 19, 76-80, 89, 259-261, 294, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника Київської міської ради Солдатченка Лесі Михайлівни про залишення позову без розгляду відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя І.А. Усатова