Справа № 333/2466/19
Провадження № 2-р/333/12/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 липня 2021 року м. Запоріжжя

Комунарський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючої судді Кулик В.Б.,

за участю секретаря судового засідання Даниленко В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду м. Запоріжжя, заяву представника Державного підприємства «Запорізьке лісомисливське господарство» Костюка Дмитра про роз`яснення судового рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 12.08.2020 року позов ОСОБА_1 в особі представника адвоката Жидкової О.Ю. до ДП «Запорізьке лісомисливське господарство», Державного агентства лісових ресурсів України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 ОСОБА_3 , Територіальна громада м. Запоріжжя в особі ЗМР, ТОВ «Запорізьке міжміське бюро технічної інвентаризації» про визнання бездіяльності незаконною та зобов`язання вчинити певні дії задоволено.

Визнано незаконною бездіяльність ДП «Запорізьке лісомисливське господарство», Державного агентства лісових ресурсів України щодо не передання до комунальної власності територіальної громади міста Запоріжжя в особі ЗМР споруди, а саме сараю з інвентарним номером 10310542 (відповідно до плану території позначений літ. М), та зобов`язано ДП «Запорізьке лісомисливське господарство», Державне агентство лісових ресурсів України вчинити дії щодо передачі до комунальної власності територіальної громади міста Запоріжжя в особі ЗМР споруду за інвентарним номером 10310542, а саме сарай (відповідно до плану території позначений літ. М), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та є допоміжним приміщенням даного житлового будинку.

Стягнуто з ДП «Запорізьке лісомисливське господарство» на користь ОСОБА_1 , судовий збір у розмірі 384 грн. 20 коп. за рахунок бюджетних асигнувань.

Стягнуто з Державного агентства лісових ресурсів України на користь ОСОБА_1 , судовий збір у розмірі 384 грн. 20 коп. за рахунок бюджетних асигнувань.

Стягнуто на користь ОСОБА_1 , за рахунок бюджетних асигнувань солідарно з ДП «Запорізьке лісомисливське господарство» та Державного агентства лісових ресурсів України витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000 грн., витрати, пов`язані із залученням спеціаліста у розмірі 1 200 грн., а всього у розмірі 11 200 грн.

Постановою Запорізького апеляційного суду від 19.05.2021 року апеляційну скаргу Державного агентства лісових ресурсів України залишено без задоволення, рішення Комунарського районного суд м. Запоріжжя від 12.08.2020 року у цій справі залишено без змін.

До суду звернувся представник відповідача ДП «Запорізьке лісомисливське господарство» Костюк Дмитро із заявою про роз`яснення рішення суду від 12.08.2020 року посилаючись на те, що зазначене рішення суду є не зрозумілим в частині стягнення коштів з ДП «Запорізьке лісомисливське господарство» та Державного агентства лісових ресурсів України за рахунок бюджетних асигнувань солідарно. Представник відповідача зазначив, що ДП «Запорізьке лісомисливське господарство» є одержувачем бюджетних коштів, фінансується зі спеціального фонду державного бюджету України за КПКВ 2709060 «Ведення лісового і мисливського господарства, охорона і захист лісів в лісовому фонді» КЕКВ 2281 «Дослідження і розробки, окремі заходи розвитку по реалізації державних (регіональних) програм», відповідно до Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для фінансування заходів з ведення лісового і мисливського господарства, охорони і захисту лісів у лісовому фонді, створення захисних лісових насаджень та полезахисних лісових смуг затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 20.12.2017 року № 1016, п. 4 «Бюджетні кошти спрямовуються на здійснення відповідно до статей 46, 47, 51, 53, 551, 98 Лісового кодексу України, Національного плану дій щодо боротьби з деградацією земель та опустелюванням, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 30.03.2016 року № 271, Концепції боротьби з деградацією земель та опустелюванням, схваленої розпорядженням Кабінету Міністрів України від 22.10.2014 року № 1024 (Офіційний вісник України, 2014, № 86 ст. 2439) заходів з лісовпорядкування, національної інвентаризації лісів, лісорозведення і відновлення лісів, охорони (у тому числі від пожеж) і захисту лісів, створення захисних лісових насаджень та полезахисних лісових смуг (п. 4 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМУ № 602 від 06.06.2021 року).

Згідно із затвердженим планом використання бюджетних асигнувань на 2021 рік, відповідно до Порядку використання коштів п. 4 заборгованість підприємства за виконавчими листами Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 10.06.2021 року по справі № 333/2466/19 про стягнення за рахунок бюджетних асигнувань солідарно з ДП «Запорізьке лісомисливське господарство» та Державне агентство лісових ресурсів України на користь ОСОБА_1 витрат на професійну правову допомогу у розмірі 10 000 грн., витрат пов`язаних із залученням спеціаліста у розмірі 1 200 грн. та судового збору у розмірі 384 грн. 20 коп. не відповідає заходам, передбаченим бюджетною програмою, які їх уповноважили виконувати.

За статутною діяльності підприємство займається лісозаготівельними роботами і має власні кошти за рахунок яких має можливість сплатити грошову суму за рішенням суду.

Ухвалою судді від 14.07.2021 року заяву прийнято до розгляду, призначено розгляд заяви без повідомлення учасників справи.

Дослідивши письмові матеріали, суд дійшов до наступного висновку.

Статтею 18 ЦПК України передбачено, що судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Суть роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові та невирішені ним вимоги, він лише має роз`яснити положення постановленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації. Роз`яснення рішення суду здійснюється шляхом постановлення судом відповідної ухвали. В ухвалі з цього приводу суд викладає більш повно і чітко ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до змісту рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Згідно зі ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Судом встановлено, що в резолютивній частині судового рішення від 12.08.2020 року зазначено стягнути на користь ОСОБА_1 , за рахунок бюджетних асигнувань або солідарно з ДП «Запорізьке лісомисливське господарство» та Державного агентства лісових ресурсів України витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000 грн., витрати, пов`язані із залученням спеціаліста у розмірі 1 200 грн., а всього у розмірі 11 200 грн.

Рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів до органів Казначейства (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій)

01 січня 2013 року набрав чинності Закон України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» (далі Закон).

Державною казначейською службою України (далі Казначейство України) згідно з частиною 1 статті 3 Закону здійснюється виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду (КПКВ 3504040).

Відповідно до Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 року № 845 (далі Порядок) до органів Казначейства стягувачами подаються на виконання виконавчі документи, у справах про стягнення коштів з боржників (визначені в рішенні про стягнення коштів розпорядники (бюджетні установи) та одержувачі бюджетних коштів, а також підприємства, установи та організації, рахунки яких відкриті в органах Казначейства (пункт 2 Порядку)) до органу Казначейства, в якому обслуговується боржник.

Держава гарантує виконання рішення суду про стягнення коштів та зобов`язання вчинити певні дії щодо майна, боржником за яким є: державний орган; державні підприємство, установа, організація (далі державне підприємство); юридична особа, примусова реалізація майна якої забороняється відповідно до законодавства (далі юридична особа).

Виконання рішень суду про стягнення коштів з державного підприємства або юридичної особи здійснюється в порядку, визначеному Законом України «Про виконавче провадження», з урахуванням особливостей, встановлених цим законом.

Однак ч. 2 ст. 2 Закону України від 05.06.2012 року № 4901-VІ «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» установлений імперативний припис про те, що дія цього Закону не поширюється на рішення суду, стягувачем за якими є державний орган, державне підприємство, орган місцевого самоврядування, підприємство, установа, організація, що належать до комунальної власності.

Як вбачається з матеріалів справи, ДП «Запорізьке лісомисливське господарство» та Державне агентство лісових ресурсів України, ці юридичні особи є державними установами.

У зв`язку з чим суд наголошує, що ст.6 Закону України «Про виконавче провадження» зазначено, що рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів. У випадках, передбачених законом, рішення можуть виконуватися іншими органами. Органи та установи, зазначені в частинах першій - третій цієї статті, не є органами примусового виконання

Пунктом 9 Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України № 2456-VI встановлено, що до законодавчого врегулювання безспірного списання коштів бюджету та відшкодування збитків, завданих бюджету рішення суду про стягнення (арешт) коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) виконується виключно Казначейством України. Зазначені рішення передаються до Казначейства України для виконання. Безспірне списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) здійснюється Казначейством України у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, за черговістю надходження таких рішень, щодо видатків бюджету в межах відповідних бюджетних призначень та наданих бюджетних асигнувань.

Згідно зі ст.25 Бюджетного кодексу України № 2456-VI Казначейство України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду.

Держказначейство є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через міністра фінансів України і який реалізує державну політику у сферах казначейського обслуговування бюджетних коштів, бухгалтерського обліку виконання бюджетів (п. 1 Положення № 215).

Пунктом 3 Положення № 215 передбачено, що основними завданнями Держказначейства є: 1) реалізація державної політики у сферах казначейського обслуговування бюджетних коштів, бухгалтерського обліку виконання бюджетів; 2) внесення на розгляд міністра фінансів України пропозицій щодо забезпечення формування державної політики у зазначених сферах.

Відповідно до ч. 3 п. 4 Положення № 215 казначейство відповідно до покладених на нього завдань та в установленому законодавством порядку здійснює безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів або боржників на підставі рішення суду.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду (ч. 1 ст. 25 Бюджетного кодексу України).

В свою чергу, постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 року № 845 затверджено Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, (надалі Порядок № 845).

Так, пунктом 2 Порядку № 845 передбачено, що боржники визначені в рішенні про стягнення коштів державні органи, розпорядники бюджетних коштів (бюджетні установи), а також одержувачі бюджетних коштів в частині здійснення передбачених бюджетною програмою заходів, на які їх уповноважено, які мають відкриті рахунки в органах Казначейства, крім рахунків із спеціальним режимом використання.

За приписами п. 3 Порядку № 845 рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Відповідно до пп. 1 п. 9 Порядку № 845 орган Казначейства повертає виконавчий документ стягувачеві у разі, коли виконавчий документ не підлягає виконанню органом Казначейства.

У разі наявності у боржника окремої бюджетної програми для забезпечення виконання рішень суду безспірне списання коштів з боржника (виконання рішень суду про стягнення коштів з боржника) здійснюється лише за цією бюджетною програмою. При цьому пункти 24-34 цього Порядку застосовуються лише щодо зазначеної бюджетної програми.

Безспірне списання коштів з рахунків розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів, на яких обліковуються кошти загального та спеціального фондів відповідного бюджету, здійснюється в межах бюджетних асигнувань, передбачених у затвердженому кошторисі або плані використання бюджетних коштів, та у разі наявності на його рахунках для обліку відкритих асигнувань (залишків коштів на рахунках).

Безспірне списання коштів з рахунків бюджетних установ у частині власних надходжень здійснюється безпосередньо із загальної суми залишку надходжень на відповідному рахунку за визначеним кодом економічної класифікації видатків бюджету з урахуванням вимог пункту 28 цього Порядку.

Судові витрати, штрафні санкції безспірно списуються за відповідним кодом економічної класифікації видатків бюджету. В разі коли у затвердженому кошторисі або плані використання бюджетних коштів розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів зазначений код не передбачений або за таким кодом до кінця бюджетного періоду сума бюджетних асигнувань менша, ніж сума списання, або відсутні відкриті асигнування (залишки коштів на рахунках), безспірне списання судових витрат, штрафів здійснюється за кодом економічної класифікації видатків бюджету, за яким здійснюється стягнення коштів з рахунків розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів.

У разі неможливості визначення кодів класифікації видатків бюджету або рахунків, з яких проводиться безспірне списання коштів, орган Казначейства не пізніше двох робочих днів з наступного робочого дня після надходження виконавчого документа надсилає до боржника або бюджетної установи, що здійснює централізоване обслуговування боржника, запит для встановлення відповідних даних із зазначенням строку надання відповіді. Якщо боржник, який є одержувачем бюджетних коштів, повідомляє про те, що заборгованість за виконавчими документами не відповідає заходам, передбаченим бюджетною програмою, які їх уповноважили виконувати, та надає документи, які це підтверджують, орган Казначейства повертає виконавчі документи стягувачу для стягнення таких коштів через органи виконавчої служби (п. 29 Порядку № 845).

Державні виконавці позбавлені можливості проводити будь-яке списання коштів за виконавчими документами, згідно з якими стягувачами та боржниками є державні установи, тому стягувачам необхідно подавати такі документи безпосередньо до органів Казначейства.

У зв`язку з викладеним рішення Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 12.08.2020 року підлягає виконанню органами Казначейства.

Крім того державні підприємства маючи у розпорядженні власні кошти за рахунок яких мають можливість самостійно виконати рішення суду.

Керуючись ст.ст. 259-206, 271 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника Державного підприємства «Запорізьке лісомисливське господарство» Костюка Дмитра про роз`яснення судового рішення задовольнити.

Роз`яснити судове рішення Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 12.08.2020 року та зазначити, що стягнути солідарно з Державного підприємства «Запорізьке лісомисливське господарство» та Державного агентства лісових ресурсів України (за рахунок бюджетних асигнувань або за рахунок власних коштів підприємства) на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000 (десять тисяч) грн., витрати, пов`язані із залученням спеціаліста у розмірі 1 200 (одна тисяча двісті) грн., всього у розмірі 11 200 (одинадцять тисяч двісті) грн.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подання, через суд першої інстанції, апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення даної ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Комунарського районного суду

м. Запоріжжя В.Б. Кулик