Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

Справа № 126/2774/19

Провадження № 2/126/44/2021

"19" березня 2021 р. м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Гуцола В. І.

із секретарем Франківською Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бершадь цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини з тих підстав, що як стверджує ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після смерті якої відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме житловий будинок в АДРЕСА_1 . Спадкоємцями після смерті ОСОБА_5 є її донька ОСОБА_2 та онуки, діти покійного сина, ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які є громадянами Російської Федерації там і проживають, на спадкове майно вони не претендують про що склали в нотаріуса відповідні заяви. Позивачка є спадкоємцем за заповітом, про наявність заповіту їй стало відомо нещодавно від родичів покійної. Крім того, після смерті ОСОБА_5 позивачка важко захворіла на рак правої молочної залози, внаслідок чого вона отримала велику кількість хімієтерапій та перенесла хірургічне втручання. Тому просить визначити їй строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , два місяці після набрання рішення суду законної сили.

Позивачка ОСОБА_1 надала заяву, в якій позов підтримує, просить розглянути справу в її відсутність.

Відповідачка ОСОБА_2 через канцелярію суду подала заяву, в якій просить справу розглядати за її відсутності.

Відповідачка ОСОБА_3 через канцелярію суду подала заяву, в якій просить справу розглядати за її відсутності.

Відповідач ОСОБА_4 через канцелярію суду подав заяву, в якій просить справу розглядати за його відсутності.

Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вирішуючи спір, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Управлінням ЗАГС адміністрації муніципальної освіти Тосненський район Ленінградської області.

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина на належне їй майно.

Згідно з свідоцтвом про народження ОСОБА_7 серії НОМЕР_2 від 20.01.1950 вона є донькою померлої ОСОБА_5 , змінила прізвище на ОСОБА_2 згідно з свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_3 від 31.01.1971.

Згідно з свідоцтвом про народження ОСОБА_8 серії НОМЕР_4 від 20.08.2011 та свідоцтва про народження ОСОБА_4 серії НОМЕР_5 вони є онуками ОСОБА_5 - спадкоємці за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 батька ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_6 .

Судом встановлено, що ОСОБА_1 перебуває на обліку з 2018 року, основний діагноз рак правої молочної залози ІV, що підтверджується Висновком для МСЕК а/к 11876/18 від 24.04.2019. Згідно з довідкою до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серією 12 ААБ № 419092 інвалідність ОСОБА_1 встановлено на строк до 01.06.2021.

Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України).

Відповідно до ст. 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно зі ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ст. 1223 ЦК ОСОБА_1 є спадкоємицею за заповітом після смерті ОСОБА_5 .

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Разом з тим, частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 , маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину, звернулася до нотаріуса з відповідною заявою, проте нотаріус відмовив їй у видачі вказаного свідоцтва, оскільки нею пропущено строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 та роз`яснив їй про право на звернення до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Про існування можливості оформити спадщину після смерті бабки позивачка ОСОБА_1 дізналась лише в листопаді 2019 року, тому спадщину вона не прийняла з поважних причин, також тривалий час хворіла на важку хворобу. Таким чином вона має право на визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постановах від 23.08.2017 року № 6-1320цс17 та від 26.06.2019 року по справі № 565/1145/17.

На сьогоднішній день відсутній інший спосіб реалізувати право позивачки на спадщину, крім судового. Причину пропуску строку для прийняття спадщини суд вважає поважною, оскільки усталена практика Європейського суду з прав людини вказує на недопустимість порушення права на вільне володіння майном, закріпленим у Протоколі 1. Крім того, суд вважає очікування позивачки на оформлення спадщини правомірними та законними, оскільки недостатня про інформованість спадкоємців про відкриття спадщини є також порушенням прав, закріплених Конвенцією в контексті прогнозованості та чіткості закону, а тому потребує захисту.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі ст.ст. 1233, 1269, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 76-78, 80, 81, 263-265, 273 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий двомісячний строк для прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , який рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти дні з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя В. І. Гуцол