Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/1028/20
Провадження № 2/553/79/2021
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
02.04.2021м. Полтава
Ленінський районний суд м. Полтави в складі:
головуючого судді - Крючко Н.І.
при секретарі - Іжик А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засідання в м. Полтаві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення боргу за послуги за договором про надання інформаційно консультаційних послуг,-
Позивач ФОП - ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про причини своєї неявки суд не повідомила, хоча про день та час слухання справи була повідомлена належним чином.
Представник позивача ФОП ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, але надав на адресу суду заяву, в які прохав проводити судовий розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про причини своєї неявки суд не повідомила, хоча про день та час слухання справи була повідомлена належним чином, про що в матеріалах справи мається оголошення опубліковане на сайті «Судова влада».
Треті особи на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в судове засідання не з`явились, про причини своєї неявки суд не повідомили, хоча про день та час слухання справи були повідомлені належним чином.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, але надав на адресу суду заяву, в якій прохав проводити судовий розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Статтею 280 ЦПК України передбачено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких обставин в разі якщо відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, відповідач не з`явився в судове засіданні без поважних причин або без повідомлення причини та відповідачем не було подано відзив, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Таким чином, суд приходить до висновку про можливість заочного розгляду даної справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає позов таким, що підлягає до часткового задоволення за наступних обставин.
Згідно з умовами вказаного договору виконавець зобов`язувався здійснити для замовника: обробку інформації та підбір варіантів, що можуть відповідати вимогам замовника; надавати замовнику нову інформацію за мірою її надходження; пропонувати замовнику можливі варіанти об`єктів нерухомості; здійснювати перевірку необхідних правовстановлюючих, технічних та інших документів, інформувати з приводу заборгованості по комунальним послугам без додаткової плати; у разі необхідності за додаткову плату організовувати надання юридичних послуг замовнику; не приймати участі, без бажання замовника, в розрахунках між продавцем і покупцем; не розголошувати інформацію та провести угоду в умовах повної конфіденційності; забезпечити укладення Попереднього договору між замовником та покупцем; надавати замовнику консультації з приводу цін на об`єкти нерухомості та стан попиту та пропозиції на ринку нерухомості; за заявою замовника та за його кошти виконавець вживає заходи щодо охорони фізичних осіб під час укладення договору купівлі продажу.
В свою чергу у відповідності до умов договору до обов`язків замовника входило:
-прийняти від виконавця виконаної роботи відповідно до п.1.1. цього договору;
-підписати акт виконаних робіт після виконання «Виконавцем» своїх обов`язків, або після укладення Попереднього договору (договору завдатку)»
-після підписання Акту виконаних робіт оплатити надані інформаційно консультаційні послуги з приводу купівлі об`єкта нерухомості у розмірі, визначеному п. 4.2. цього договору;
- надавати виконавцю всі необхідні документи та достовірну інформацію про особу на яку буде оформлене право власності на об`єкт нерухомості у нотаріуса;
-після підписання Попереднього договору відшкодувати всі витрати понесені виконавцем, згідно п.п. 2.1.5, 2ю1.6, 2.1.7., 2.1.12., 4.2 цього договору, або згідно з додатковою угодою;
-у випадку відмови від купівлі об`єкта нерухомості, до підписання попереднього договору (договору завдатку) письмово повідомити виконавця в триденний термін;
- у випадку коли Замовник відмовиться від купівлі об`єкта нерухомості, після підписання Акту виконаних робіт, та Попереднього договору (договору завдатку), він зобов`язаний відшкодувати виконавцю всі витрати понесені виконавцем згідно п.п. 2.1.7., 2.1.12, 4.2 цього Договору, або згідно з додатковою угодою.
Даний договір є оплатним. Остаточна ціна та сума оплати виконавцю відповідно до вимог п. 4.1, вказується в Додатковій угоді, або в Попередньому договорі (договорі завдатку) , або в Акті виконаних робіт та становить, відповідно до п. 4.2 Договору 3% від реальної (продажної) вартості об`єкта нерухомості, але не менше ніж еквівалент сімсот п`ятдесят доларів США.
У відповідності до п. 4.3. договору, оплату замовником виконавцю, здійснює в триденний термін після підписання замовником Акту виконаних робіт та додаткової угоди.
Таким чином, у відповідності до умов вказаного договору на відповідача було покладено обов`язок з виконання умов договору в період з 03.04.2019 року по 07.04.2019 року.
Попередній договір від 03.04.2019 року ( договір завдатку) було підписано всіма співвласниками квартири, яку відповідач виявила намір придбати, скориставшись послугами, а саме: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , що є підтвердженням згоди всіх співвласників нерухомості на відчуження майна .
Так, в позові позивачем вказувалось про те, що відповідачка повідомила, що договір купівлі продажу не відбувся, і тому вона відмовляється від послуг позивача.
Таким чином, позивачем було влаштовано показ нерухомості, на якому сторони договору купівлі продажу прийняли рішення про дану угоду, та в подальшому уклали її, без позивача у справі. Таким чином, відповідач відмовилася від оплати наданих послуг позивачем у справі, але в подальшому придбала квартиру в особі, яка була клієнтом позивача у справі.
Згідно з ч.3 ст.571 ЦК України у разі припинення зобов`язання до початку його виконання або внаслідок неможливості його виконання завдаток підлягає поверненню.
Отже, суд дійшов висновку, що в межах виконання договору про надання інформаційних послуг, укладених з фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 був знайдений покупець ОСОБА_2 для придбання квартири у АДРЕСА_1 у ОСОБА_3 ..
Судом встановлено, що в подальшому відповідачем ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було укладено договір купівлі продажу квартири у АДРЕСА_1 , безпосереднє укладання якого відбувалося без участі позивача ФОП ОСОБА_1 ..
Відповідно до ухвали Ленінського районного суду м. Полтави від 12 вересня 2019 року закрито провадження у справі за позовом ФОП ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором про надання інформаційно - консультаційних послуг № 2Б/258, в зв`язку з відмовою позивача від позову, в зв`язку з добровільним відшкодуванням відповідачем коштів та примиренням сторін.
Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Таким чином, суд приходить до беззаперечного висновку з приводу того, що клієнтами позивача були як покупець нерухомості ( відповідач) так і продавець, які переглянувши об`єкт, відмовилися від послуг позивача у справі, запевнивши останню про те, що договір купівлі продажу укладати не будуть.
Таким чином, позивачем було влаштовано показ нерухомості, на якому сторони договору купівлі продажу прийняли рішення про дану угоду, та в подальшому уклали її без участі позивача у справі. Таким чином, відповідач відмовилася штучно від оплати наданих послуг позивачем у справі, але в подальшому придбала квартиру в особі, яка була клієнтом позивача у справі.
Згідно з ст.903 ЦК України якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану послугу в розмірі, строки та в порядку, що встановлені договором.
Відповідно до ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору. Згідно з ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Згідно з ст.611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки, відшкодування збитків та моральної шкоди.
Відповідачем ОСОБА_2 не були виконані умови договору щодо оплати наданої послуги з розрахунку в еквіваленті 500 дол.США, що, станом на 26.05.2020 року, становить 13 435,00 грн. за курсом 1:26,87.
Тому, з відповідачки ОСОБА_2 на користь позивача підлягає до стягнення 13 435,00 грн. оплати послуг за договором про надання інформаційних послуг на продаж об`єкта нерухомості.
Згідно з ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Офіційний індекс інфляції, що розраховується Держкомстатом, визначає рівень знецінення національної грошової одиниці України, тобто купівельної спроможності гривні, а не іноземної валюти. У випадку порушення грошового зобов`язання, предметом якого є грошові кошти, виражені в гривнях з визначенням еквіваленту в іноземній валюті, передбачені частиною другою статті 625ЦКінфляційні втрати стягненню не підлягають, оскільки втрати від знецінення національної валюти внаслідок інфляції відновлені еквівалентом іноземної валюти. Отже, нарахована позивачем сума інфляційних втрат 200,77 грн. стягненню з відповідачки не підлягає.
Сума 3% річних становить з розрахунку кількості днів прострочки з 07.04.2019 року по 26.05.2020 року, що становить 415 днів. Позивач просить стягнути суму 3% річних в розмірі 458,00грн., які підлягають стягненню з відповідача у справі.
Поряд з цим, позивачем ставилась вимога про стягнення з відповідача пені у розмірі 4 426,19 грн., та штрафу розмірі 62 550,00 грн., в обґрунтування чого вказувалось про те, що п. 4.4. Договору, визначено, що за недотримання строків сплати зазначених в п. 4.3 Договору замовник сплачує виконавцю пеню у розмірі 1% від суми прострочення ( але не більше подвійної облікової ставки НБУ, що діяла на омент прострочення), за кожен день прострочення .
Відповідно ч. 1 ст. 549, ч. 1 ст. 550 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.
Відповідно до розрахунків позивача (а.с. 4,5) розмір пені становить 4 426,19грн.
Разом з тим, щодо стягнення пені та штрафів, то суд вважає, що при пред`явлені позовних вимог в цій частині, недотримано вимог ст. 61 Конституції України, згідно якої ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення, а як вбачається з позовних вимог, представник позивача просить стягнути з відповідача штраф і пеню, які згідно норм ст. 549 ЦК України, є одним видом цивільно-правової відповідальності.
Указаний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року № 6-2003цс15. Однак ця постанова не містить висновку про те, який же вид неустойки (штраф чи пеня) підлягає стягненню та який критерій має бути застосовано до його вибору. Тлумачення статей 3 та 549 ЦК України дозволяє стверджувати, що при виборі того, який вид неустойки (штраф чи пеня) повинен стягуватися, необхідно враховувати вимоги справедливості і розумності (пункт 6 статті 3 ЦК України). Тому необхідно визначити стягнення якого виду неустойки (штрафу чи пені) є розумним і справедливим, з урахуванням їх розміру.
Враховуючи викладене, суд вважає, що з відповідача слід стягнути пеню у розмірі 4 426,19 грн. та з метою недопущення притягнення відповідача двічі до юридичної відповідальності, штраф не стягувати.
Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених ЦПК України. Докази не можуть ґрунтуватися на припущеннях.
Аналізуючи вищевикладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи із принципів розумності, справедливості, суд дійшов висновку про часткову обґрунтованість позовних вимог позивача в заявлених ним межах та про існування правових підстав для їх часткового задоволення.
У відповідності до ст. 141 ЦПК України судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача у справі.
Керуючись ст.ст. 2, 12-13, 76-81, 141, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 550, 571, 611, 615, 625, 901, 903 ЦК України, суд -
Позов Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення боргу за послуги за договором про надання інформаційно консультаційних послуг задовольнити частково.
В іншій частині позовних вимог Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 відмовити за безпідставністю.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 судовий збір в сумі 840,80 грн..
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Полтави протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Суддя Ленінського районного суду м. ПолтавиН. І. Крючко