Справа № 523/9588/19
Провадження №2/523/956/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" квітня 2021 р. м. Одеса

Суворовський районний суд м. Одеси, в складі:

головуючого судді Малиновського О.М.

за участю секретаря Кащавцевої А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду № 15, у місті Одеса, в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи без самостійних вимог приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Лутченко А.А. про визнання заповіту недійсним,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 20.06.2019р. звернувся до суду з позовними вимогами, змінивши 06.11.2019р. предмет позову, в яких остаточно просить визнати недійсним заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Комарницькою О.Й., реєстровий номер 1082, укладений від імені ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 25.06.2019р. було відкрито провадження у справі та призначений розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

За клопотанням представника позивача ухвалою суду від 12.11.2019р., з метою забезпечення вирішення питання призначення у справі судової почеркознавчої експертизи, судом з АТ «Одесаобленерго», ТОВ «Одесагаз-постачання», ГУ ДФС України в Одеській області, поштового відділення №41«Укрпошта», поштового відділення СВПЗ 3 Верхнє Укрпошти, філії «Інфокводоканал», КП «БТІ» ОМР, Департаменту міського господарства ОМР, ГУ ПФУ України в Одеській області, приватних нотаріусів Одеського та Турківського нотаріальних округів, відділення №6 ТОВ «Керуюча компанія «Суворовський» 1 були витребувані наявні оригінали документів з рукописними текстами та/або підписами ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 16.12.2019р. судом була призначена судова посмертна почеркознавча експертиза, проведення якої було доручено судовим експертам ОНДІСЕ.

Ухвалою суду від 04.02.2021р. було закрито підготовче провадження у справі з призначенням розгляду справи за участю сторін.

В призначене судове засідання на 10.03.2021р. позивач не з`явився без поважних на те причин. Про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином через його представника ОСОБА_4 , про що свідчать довідкові листи (а.с.27 т.2). Розгляд справи був відкладений в зв`язку із заявленим клопотанням представника позивача ОСОБА_4 на 01.04.2021р.

В призначене судове засіданні на 01.04.2021р. позивач повторно не з`явився без поважних на те причин. Про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином через його представника ОСОБА_4 , про що свідчить поштове повідомлення в матеріалах справи (а.с.42 т.2) Крім того, позивача було повідомлено також через його представника ОСОБА_4 , шляхом направлення судового виклику на електронну пошту, зазначену останнім у своїх заявах (а.с.43 т.2).

01.04.2021р. до суду надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_4 про відкладання розгляду справи, в зв`язку з його участю в розгляді іншої справи.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Згідно з ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків.

Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

В свою чергу вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справи є обов`язком держави.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Водночас, неявки позивача в судові засідання спричиняє затягування строків розгляду справи, що є порушенням як положень Цивільного процесуального кодексу України, так і п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якого кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Аналіз приведеного вище свідчить про те, що саме позивач не проявляє зацікавленості у розгляді справи, затягуючи її розгляд з незрозумілих суду причин.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

В свою чергу ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Згідно п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадків, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи. Аналогічні підстави для залишення позовної заяви без розгляду у випадку повторної неявки позивача, незалежно від її причин, передбачені ч.5 ст. 223 ЦПК України.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача та/або його представника про час та місце розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Заяви про розгляд справи за відсутності позивача до суду не надходило.

Неявка позивача в судове засідання є перешкодою для дотримання цивільно-процесуальних принципів, оскільки суд позбавлений права приймати участь у збиранні доказів у справі та доведеності їх перед судом.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду.

Залишаючи без розгляду позовні вимоги, суд в силу ч.9 ст.158 ЦПК України вважає за необхідне скасувати заходи забезпечення позовних вимог постановлені ухвалою суду від 02.07.2019р.

Керуючись ч.9 ст.158, ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст. 257, 261 ЦПК України,

УХВАЛИВ

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи без самостійних вимог приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Лутченко А.А. про визнання заповіту недійсним залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позовних вимог постановлені ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 02.07.2019р. шляхом зняття арешту з 281/2000 частин квартири АДРЕСА_1 та заборони у вчиненні дії у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень щодо вказаної нерухомості.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня складання повної ухвали суду.

Ухвалу складено та підписано суддею 01 квітня 2021р.

Суддя