Справа №:755/5493/21
Провадження №: 2/755/3236/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"05" жовтня 2021 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді САВЛУК Т.В., за участі секретаря Бурячек О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва, заяву про виклик свідка, яка подана в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення порядку користування квартирою,

в с т а н о в и в:

12 квітня 2021 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування квартирою, та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, дата першого судового засідання - 26 травня 2021 року на 12.00 годину.

28 вересня 2021 року (вх. №64463) позивач ОСОБА_1 подала до суду заяву про виклик та допит у якості свідка ОСОБА_4 .

Представник позивача в судовому засіданні просила задовольнити заяву та викликати в судове засідання свідка ОСОБА_4 , яка проживає в сусідній квартирі та знайома з орендарями, знає з якого часу вони там живуть і на якій підставі.

Представник відповідача ОСОБА_3 - адвокат Козак А.Ю., в судовому засіданні висловив свою позицію щодо підстав для відмови у задоволенні заяви про виклик свідка, вважає, що позивачем пропущено строк для подання заяви про виклик свідків, яка подана після проведення першого судового засідання, та відсутнє клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку з долученням доказів, які мали підтвердити поважні причини неможливості своєчасно подати заяву про виклик свідків.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Вислухавши думку учасників справи, надавши належну оцінку поданої до суду заяви про виклик свідка та дотримання позивачем процесуальних строків для подання до суду заяви про виклик свідка, суд приходить до наступних висновків.

Забезпечення доказів - це оперативне закріплення у встановленому цивільним процесуальним законом порядку відомостей про факти, яке вчиняється суддею з метою використання їх як докази при розгляді та вирішенні цивільних справ у суці. Забезпечення доказів у жодному випадку не можна ототожнювати із їх дослідженням або оцінкою. Єдина мета забезпечення доказів - це їх фіксація для забезпечення можливості їх дослідження та оцінки при подальшому розгляді справи.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною першою статті 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування тобто обставин, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. ( ч. 1 ст. 81 ЦПК України)

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом. ( ч. 2 ст. 116 ЦПК України)

Заява про забезпечення доказів має відповідати ст. 117 ЦПК України, зокрема, в заяві про забезпечення доказів має бути зазначено докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні; обґрунтування необхідності забезпечення доказів.

За змістом положень ч. 1ст. 69 ЦПК України свідком може бути кожна особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи. Відповідно до статті 91 ЦПК України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Як убачається з матеріалів цивільної справи, 12 квітня 2021 року Дніпровським районним судом міста Києва (головуючий суддя Савлук Т.В.) постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, перше судове засідання призначено на 26 травня 2021 року на 12.00 годину.

Судове засідання, яке відбулось 26 травня 2021 року, проведено за участі позивача та представника позивача - адвоката Пігулевської В.В., що відображено в протоколі судового засідання від 26 травня 2021 року.

Таким чином, заява позивача про виклик свідка, яка зареєстрована в канцелярії суду 28 вересня 2021 року за вх.№64463, без направлення засобами поштового зв`язку до суду та іншим учасникам цивільного процесу, подана з пропуском процесуального строку, визначеного статтею 91 Цивільного процесуального строку.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим кодексом.

Під процесуальним строком розуміють строк, в межах якого вчиняються певні процесуальні дії.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. ( ст. 127 ЦПК України)

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язків сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що позивачем подано заяву про виклик свідка з пропуском процесуального строку, визначено у статті 91 ЦПК України, та відсутності клопотання про поновлення процесуального строку з долученням доказів, що мали підтвердити неможливість подати заяву про виклик свідка до дати першого судового засідання, з причин, що не залежали від позивача.

Враховуючи викладене та керуючись статями 69, 76, 81, 91, 126, 127, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в:

Заяву позивача ОСОБА_1 про виклик свідка, яка подано до суду 28 вересня 2021 року, зареєстроване за вх.№64463, - залишити без розгляду.

Відповідно до положень ч.1 та ч.2 ст.354 Цивільного процесуального кодексу України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017,апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

С у д д я