ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

11 жовтня 2021 року

м. Харків

справа № 638/19135/19

провадження № 22-ц/818/296/21

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Тичкової О.Ю.,

суддів Маміної О.В., Пилипчук Н.П.,

за участю секретаря судового засідання Сабельніка Б.В.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі - ОСОБА_2 , ОСОБА_3

треті особи - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Десятніченко Ірина Вікторівна,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду питання про залучення до участі у справі правонаступника при розгляді апеляційної скарги ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 9 червня 2020 року в складі судді Аркатової К.В.,

установив:

У грудні 2019 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому з урахуванням зміни (доповнення) підстав позову, просив визнати недійсним договір купівлі продажу від 05 вересня 2017 року житлового будинку літ. А-1 та земельної ділянки кадастровий номер :16:011:0011 за адресою: АДРЕСА_1 , між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Десятніченко І.В. (а.с. 205-211 т.1)

Позовна заява мотивована тим, що 5 вересня 2017 року між відповідачами укладений договір купівлі-продажу житлового будинку літ. А-1 та земельної ділянки кадастровий номер :16:011:0011 за адресою: АДРЕСА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Десятніченко І.В. Ухвалою суду від 26.04.2017 року у справі № 638/5172/17 відкрито провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості у розмірі 64765 доларів США на підставі договору позики № 1 від 27.03.2014 року. На час відкриття провадження по вказаній справі ОСОБА_2 мав у власності житловий будинок літ. А-1 та земельну ділянку кадастровий номер :16:011:0011 за адресою: АДРЕСА_1 . Крім того, ухвалою суду від 27.05.2017 року забезпечено позов шляхом заборони вчинення реєстраційних дій стосовно іншої нерухомості ОСОБА_2 . Після відкриття провадження у справі та забезпечення позову ОСОБА_2 відповідно до договору купівлі продажу від 05.09.2017 року здійснив відчуження вказаної нерухомості та земельної ділянки. Також, на момент укладення оскаржуваного правочину ОСОБА_2 мав перед позивачем боргові зобов`язання з повернення позики у розмірі 856990 доларів США згідно договору позики № 2 від 10.03.2016 року. Рішенням суду від 06.12.2018 року з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 стягнуто 27795510,80 грн., вказане рішення набрало законної сили та перебуває на виконанні. Зі змісту оскаржуваного договору вбачається, що продаж будинку та земельної ділянки відбувся за 2503450 грн., а у відзиві відповідача та заяві свідка вартість продажного майна інша. Вказуючи на недійсність оскаржуваного правочину посилався на недобросовісність відповідача, який не бажаючи виконувати боргові зобов`язання здійснив продаж належного майна, достеменно знаючи про наявність позову в провадженні суду. Метою укладення оскаржуваного правочину, на його думку, є зменшення майна, за рахунок якого буде виконуватись судове рішення. ОСОБА_2 , здійснюючи продаж спірного майна, фактично здійснив дії направлені на ухилення від виконання рішення суду у справі № 638/5172/17, порушуючи публічний порядок, що є підставою для визнання оскаржуваного правочину недійсним.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 9 червня 2020 року у задоволені позову ОСОБА_5 відмовлено.

Рішення суду мотивоване тим, що відсутні докази про недобросовісні дії ОСОБА_2 та зловживання правом в частині ухилення від виконання грошового зобов`язання перед ОСОБА_1 шляхом вчинення оскаржуваного правочину. Також позивачем не надано доказів про неспроможність ОСОБА_2 виконати рішення суду про стягнення суми боргу.

В апеляційній скарзі ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просить рішення суду скасувати, ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 25 лютого 2021 року провадження у справі № 638/19135/19 зупинене до залучення до участі у справі правонаступників ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (т.2 а.с. 178-179).

Після поновлення провадження у справі у 2021 році та направлення відповідного запиту до Шостої Харківської міської нотаріальної контори, Харківський апеляційний суд отримав відповідь № 3488/01-16 від 01.10.2021 про те, що після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відкрита спадкова справа № 191/2021. Дружина та сини спадкодавця звернулися з заявами про відмову від прийняття спадщини. 24 червня 2021 року до нотаріальної контори надійшла заява ОСОБА_6 про прийняття спадщини на частку свого померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 батька, дядька спадкодавця ОСОБА_7 . Заповіти від імені ОСОБА_2 відсутні.

Колегія суддів, заслухавши доповідь головуючого судді, дослідивши матеріали справи, вважає, що до участі у справі належить залучити Харківську міську раду як спадкоємця ОСОБА_2 , а ОСОБА_6 як третю особу.

Як убачається з матеріалів справи та встановлено судовим розглядом, відповідач у справі, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 помер. Спадкоємців, які б прийняли після нього спадщину, немає. На час розгляду справи ОСОБА_6 не є таким, що прийняв спадщину після смерті ОСОБА_2 , оскільки заява про прийняття спадщини подана 24.06.2021 за межами шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Відповідно до статті 46 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Згідно зі статтею 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Підставою процесуального правонаступництва є наступництво в матеріальних правовідносинах, унаслідок якого відбувається вибуття сторони, зокрема, внаслідок смерті, зі спірних чи встановлених судом правовідносин майнового характеру. При процесуальному правонаступництві всі процесуальні дії, виконані попередником, є обов`язковими для правонаступника.

Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Відповідно до статті 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.

Оскільки спадкоємців після смерті ОСОБА_2 не залишилося, а спірні правовідносини допускають правонаступництво, колегія суддів уважає, що до участі у справі у якості правонаступника відповідача ОСОБА_2 належить залучити Харківську міську раду.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 365 ЦПК України у разі встановлення, що рішення суду першої інстанції може вплинути на права та обов`язки особи, яка не брала участі у справі, суд залучає таку особу до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Враховуючи, що ОСОБА_6 не є таким, що прийняв спадщину після ОСОБА_2 , проте вважає себе спадкоємцем останнього, до участі у цивільній справі № 638/19135/19 ОСОБА_6 належить залучити у якості третьої особи, яке не заявляє самостійних вимог.

Також оскільки у відповіді Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори № 01.10.2021 № 3488/01-16 відсутні дані про дату народження ОСОБА_6 та адресу місця його проживання, хоча у поданій ним заяві про прийняття спадщини такі відомості мають бути зазначені, колегія суддів уважає, що у Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори необхідно витребувати зазначені відомості.

Керуючись статтями 55, 260, 261, 365 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Залучити до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 правонаступника ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , Харківську міську раду.

Залучити до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , правонаступником якого є Харківська міська рада, ОСОБА_3 , ОСОБА_6 у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову.

Витребувати у Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори (61000, м. Харків, майдан Свободи,5 Держпром, 6 під`їзд, 4 поверх, кабінет 591) інформацію про дату народження та місце реєстрації (проживання) ОСОБА_6 .

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складений 12 жовтня 2021 року.

Головуючий О.Ю. Тичкова

Судді О.В. Маміна

Н.П. Пилипчук