Набрала чинності "___"_________20____р.
Справа № 665/434/21
УХВАЛА

"26" березня 2021 р.

Суддя Чаплинського районного суду Херсонської області Пилипенко І.О., розглянувши позовну заяву поданою представником позивача адвокатом Сальник Наталією Анатоліївною від імені ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача адвокат Сальник Н.А. звернувся до суду від імені ОСОБА_1 із позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна.

В позовній заяві зазначається про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна. Позовні вимоги про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та поділ майна відносяться до позовів майнового характеру.

При здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Пунктом 16 постанови №10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» із змінами і доповненнями, внесеними постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 вересня 2015 року № 10, передбачено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом п.3 ч.3ст. 175 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п`ятою статті 216 ЦК).

Оскільки до позову не додано документ, що підтверджує дійсну вартість спірного майна на момент розгляду справи, оцінка якого, згідно Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», може здійснюватися виключно суб`єктами оціночної діяльності, визнаними статтею 5 цього Закону, суд не може визначити ціну позову та встановити розмір судового збору який позивач має сплатити при зверненні до суду із вказаною позовною вимогою.

Таким чином, всупереч вимогам частини 4 статті 177 ЦПК України та частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» позивачем документально не підтверджено ціну позову та недоплачений судовий збір (сплачений судовий збір за вимогу немайнового характеру в сумі 908,00 грн.).

Згідно п.1 ст. 2 ЗУ «Про судовий збір» позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу необхідно надати термін для виправлення її недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 259, 260, 261 ЦПК України, постановою №10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», ЗУ «Про судовий збір», суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву залишити без руху.

Встановити спосіб усунення недоліків долучення до позовної заяви оцінки про вартість спірного майна та квитанції про сплату судового збору за вимогу майнового характеру, у разі недоплати у відповідності до оцінки майна.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків заяви на протязі п`яти днів з дня отримання копії ухвали та роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною і буде йому повернута.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Пилипенко