Провадження № 2-о/638/24/21
УХВАЛА

Іменем України

15 березня 2021 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Латки І.П.,

за участю секретаря судового засідання Котельнікової А.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 , про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа Харківська міська рада,

в с т а н о в и в:

14 вересня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа - Харківська міська рада, в якій просить встановити факт проживання зі ОСОБА_2 з 2011 року та визначити його спадкоємцем четвертої черги.

Заяву обґрунтовував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про її смерть. ОСОБА_1 з кінця 2011 року проживав із померлою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та її сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 однією сім`єю більше 05 років до часу відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_1 . Заявник вказував, що він разом із спадкодавцем вели спільне господарство, мали спільний бюджет, однак офіційно шлюб не зареєстрували.

ОСОБА_2 після смерті чоловіка та сина іншої рідні не має, повторно шлюб вона не укладала. Враховуючи, що ОСОБА_4 потребувала допомоги та піклування через свій похилий вік та впадання в постійні депресії через смерть сина, заявник взяв на себе всі витрати та організацію поховання як вітчим. Після смерті ОСОБА_2 ОСОБА_1 також усі витрати та організацію поховання він взяв на себе, оскільки у померлої не було інших родичів.

Проживаючи з ОСОБА_2 фактично однією сім`єю, після її смерті, вважаючи себе спадкоємцем заявник звернувся до державної нотаріальної контори для оформлення спадщини після смерті останньої. Однак, постановою державного нотаріуса від 03 вересня 2019 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину оскільки відсутні документи, що підтверджують родинні стосунки.

Ухвалою Київського районного суду мю Харкова від 28 вересня 2020 року матеріали справи передано Дзержинського районного суду м. Харкова за підсудністю.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 24 листопада 2020 року прийнято до провадження заяву ОСОБА_1 , відкрито окреме провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 15 лютого 2021 року закрито підготовче судове засідання та призначено судовий розгляд заяви.

01 лютого 2021 року на адресу суду від заінтересованої особи Харківської міської ради надійшли пояснення, відповідно до яких, Харківська міська рада просить відмовити у задоволенні вимог заяви, оскільки відсутні докази на підтвердження факту проживання заявника однією сім`ю зі ОСОБА_2 , та відсутність даних про те, що заявник протягом останніх п`яти років не перебував у зареєстрованому шлюбі.

Заявник в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з тим, що йому стало відомо про іншого сина померлої ОСОБА_2 ОСОБА_5 , якого він просив залучити до участі у справі в якості заінтересованої особи.

Суд визнав неповажною причину неявки заявника у судове засідання, оскільки наявність того, що заявнику стало відомо про іншого сина померлої ОСОБА_2 , не є підставою для відкладення розгляду справи, та як зазначалось вище ухвалою суду від 15 лютого 2021 року закрито підготовче судове засідання та призначено судовий розгляд заяви.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення заяви без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України)

Згідно зі статті 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу. Таке право можуть мати й інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки.

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення та можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб, та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися до суду із заявою про встановлення цих фактів, яка, за відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Згідно з частиною першою статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до частини шостої статті 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (частина четверта статті 315 ЦПК України).

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Отже, суд може виявити наявність спору про право як на стадії відкриття провадження так і в процесі розгляду справи. У разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Зазначене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 07 жовтня 2020 року у справі №755/2276/17.

Установлено, що метою звернення ОСОБА_1 із заявою про встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем, є встановлення в судовому порядку обставин, необхідних для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . При цьому заінтересована особа у справі - Харківська міська рада оспорює таке право, що свідчить про наявність спору про право.

Частиною четвертою статті 315 ЦПК України передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

За змістом частини 7 статті 19 ЦПК України окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорених прав.

З урахуванням викладеного, зважаючи на наявність у цій справі спору про право, заява ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, підлягає залишенню без розгляду на підставі положень частини четвертої статті 315 ЦПК України.

Водночас суд роз`яснює ОСОБА_1 , що він не позбавлений права звернутися до суду із позовом про захист своїх прав, які вважає порушеними, не визнаними чи оспореними із належним дотриманням вимог цивільного процесуального законодавства в порядку позовного провадження.

Керуючись статтями 293, 294, 315 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа Харківська міська рада, залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Із урахуванням пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції, яка набрала чинності 15.12.2017) ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено 15 березня 2021 року.

Суддя І.П. Латка