Справа №487/4335/19 Головуючий суду першої інстанції Боброва І. В.
Провадження №22-ц/812/2294/21 Доповідач суду апеляційної інстанції Локтіонова О. В.
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 грудня 2021 року м.Миколаїв

Миколаївський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого Локтіонової О. В.,

суддів: Колосовського С. Ю., Ямкової О. О.,

із секретарем судового засідання Горенко Ю. В.,

за участі позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Заводського районного суду м. Миколаєва від 25 жовтня 2021 року, ухвалене о 14 год 30 хв під головуванням судді Бобрової І. В. у приміщенні суду у м.Миколаєві, повний текст якого складено 29 жовтня 2021 року, за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Комунального підприємства Миколаївське міжміське бюро технічної інвентаризації, Департаменту з надання адміністративних послуг Миколаївської міської ради, приватного нотаріуса Машкової Світлани Михайлівни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головне територіальне управління юстиції у Миколаївській області, про визнання дій протиправними та визнання договору дарування незаконним,

У С Т А Н О В И В:

У червні 2019 року ОСОБА_1 подав до суду вищезазначений позов, який обґрунтовував наступним.

Він, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з 12 листопада 1999 року на підставі договору купівлі-продажу, який 24 листопада 1999 року було зареєстровано у бюро технічної інвентаризації, є власниками квартири АДРЕСА_1 .

Рішенням Заводського районного суду м. Миколаєва від 01 грудня 2015 року за позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 визнано дійсним договір купівлі-продажу вищезазначеної квартири від 12 листопада 1999 року. У задоволенні вимог щодо визначення часток співвласників вказаної квартири (по 1/3 частки) відмовлено.

Позивач зазначав, що незважаючи на те, що квартира перебуває у спільній сумісній власності, без погодження з ним, ОСОБА_2 та ОСОБА_4 вчинили дії направлені на визначення розміру часток у вказаній квартирі шляхом звернення до КП Миколаївське МБТІ та державного реєстратора, які внесли відомості про те, що співвласникам квартири належить по 1/3 частці вищезазначеної квартири.

У подальшому ОСОБА_2 на підставі договору дарування від 23 січня 2016 року отримала у дар від ОСОБА_3 1/3 частку цієї квартири.

ОСОБА_1 вказував, що внаслідок вищезазначених дій, його та ОСОБА_3 було позбавлено права власності на належну їм квартиру.

З огляду на зазначене позивач просив визнати дії відповідачів незаконними, скасувати державну реєстрацію квартири АДРЕСА_1 та визнати незаконним договір дарування від 23.01.2016.

Відповідачі проти задоволення позову заперечували, посилаючись на безпідставність вимог.

Рішенням Заводського районного суду м. Миколаєва від 25 жовтня 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

З ОСОБА_1 на користь держави стягнуто судовий збір у сумі 1816 грн.

Ухвалюючи таке рішення, суд першої інстанції виходив із того, що заявлені ОСОБА_1 позовні вимоги є безпідставними.

Не погодившись з рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на те, що рішення суду не відповідає нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи, просив рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення його позовних вимог.

Обґрунтовуючи свою апеляційну скаргу, ОСОБА_1 вказував, що рішення суду є незаконним, оскільки складено та підписано особою, яка не наділена правом підпису судових рішень. 01 листопада 2021 року оскаржуване рішення суду складено та підписано ОСОБА_5 , а не суддею Бобровою І. В.

Згідно із положеннями ч.1, 2, п.1, 5 ч.3 ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо: справу розглянуто неповноважним складом суду; судове рішення не підписано будь-ким із суддів або підписано не тими суддями, які зазначені у рішенні.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно з приписами частини 3 статті 258 ЦПК України розгляд справи по суті судом першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Статтею 259 ЦПК України встановлено, що суди ухвалюють рішення, постанови іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення та постанови приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

У виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи. Судове рішення, що містить вступну та резолютивну частини, має бути підписане всім складом суду і приєднане до справи.

Усі судові рішення викладаються письмово у паперовій та електронній формах.

Судові рішення в електронній формі викладаються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, оприлюднюються в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), та підписуються електронним підписом судді (у разі колегіального розгляду - електронними підписами всіх суддів, які входять до складу колегії).

Відповідно до змісту статті 268 ЦПК України рішення суду проголошується у судовому засіданні, яким завершується розгляд справи, публічно, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд може проголосити лише вступну та резолютивну частини рішення суду.

Головуючий у судовому засіданні роз`яснює зміст рішення, порядок і строк його оскарження.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (частини 5 статті 268 ЦПК України)

У разі проголошення у судовому засіданні тільки вступної та резолютивної частин рішення суд повідомляє, коли буде складено повне рішення.

Рішення суду (повне або скорочене) підписується всім складом суду у день його складення і додається до справи.

Отже, лише склавши повне рішення із зазначенням всіх його структурних елементів, передбачених статтею 265 ЦПК України (вступна, описова, мотивувальна і резолютивна частини), суд вважається таким, що вирішив справу у належний спосіб.

Вказана правова позиція викладена Верховним Судом у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 27.08.2020 у справі №522/7898/17.

Положення Порядку ведення Єдиного державного реєстру судових рішень, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 19.04.2018 №1200/0/15-18 із наступними змінами, визначають, що електронний примірник судового рішення це створений в АСДС електронний документ, підписаний кваліфікованим електронним підписом судді, що ухвалив таке судове рішення, в разі колегіального розгляду кваліфікованими електронними підписами всіх суддів, що входять до складу колегії, або іншої особи, визначеної згідно з пунктом 2 розділу III цього Порядку. Такий документ має бути ідентичним за документарною інформацією та реквізитами оригіналу судового рішення в паперовій формі.

Електронний примірник судового рішення або окремої думки судді виготовляється судом в АСДС у день ухвалення судового рішення або виготовлення його повного тексту в паперовій формі, підписується КЕП судді, який ухвалив таке судове рішення, а в разі колегіального розгляду КЕП усіх суддів, що входять до складу колегії, та зберігається у стані, що унеможливлює його подальше коригування.
Дата та час підписання КЕП, а також дата та час надсилання до Реєстру електронного примірника судового рішення або окремої думки судді автоматично зберігається в АСДС і не підлягає коригуванню.

Електронний примірник судового рішення або окремої думки судді оприлюднюється шляхом надсилання до Реєстру у день його виготовлення засобами АСДС. Реєстраційні відомості, зазначені в пункті 3 розділу II цього Порядку, надсилаються до Реєстру у складі електронного документа, який вони описують.

У разі надсилання до Реєстру судових рішень та окремих думок суддів, що ухвалювались суддями, які на момент настання необхідності надсилання до Реєстру відповідного електронного примірника втратили можливість його підписання власним КЕП (за наявності у табелі обліку робочого часу відомостей щодо судді, підтверджених первинними документами, про підстави відсутності на роботі із нез`ясованих причин; через виклик повісткою до суду, правоохоронного органу, військового комісаріату; у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю; згідно з наказами про відрядження, про надання відпустки, про притягнення до дисциплінарної відповідальності, про звільнення тощо), такі електронні примірники підписує власним КЕП та надсилає до Реєстру особа, визначена наказом голови суду, в якому зберігається судова справа. У разі відсутності такого наказу електронні примірники підписує власним КЕП та надсилає до Реєстру голова суду, в якому зберігається судова справа, або особа, яка виконує його обов`язки.

Електронний примірник відповідного наказу в день його підписання із зазначенням прізвищ, імен, по батькові та контактних телефонів таких осіб, їх електронних адрес та посилених сертифікатів відкритих ключів КЕП вноситься до АСДС та надсилається адміністратору.

З матеріалів справи випливає, що 06.06.2019 у Заводському районному суді м.Миколаєва було здійснено автоматизований розподіл даної судової справи між суддями. Головуючим суддею було визнано ОСОБА_6

25 жовтня 2021 року Заводський районний суд м.Миколаєва у складі судді Бобрової І. В. виклав скорочене судове рішення письмово у паперовій та електронній формах та проголосив судове рішення.

Повний текст рішення письмово у паперовій формі суддею Бобровою І. В. було складено у п`ятницю 29 жовтня 2021 року.

Відповідно до наказу голови Заводського районного суду м.Миколаєва №50-В від 06 жовтня 2021 року з понеділка 01 листопада 2021 року до 03 грудня 2021 року суддя Боброва І. В. перебувала у відпустці.

У зв`язку з цим, 01 листопада 2021 року повний текст рішення суду було підписано у електронній формі електронним підписом відповідальної особи суду Ложевською Н. Г., яка уповноважена на вчинення зазначеної дії наказом в. о. голови Заводського районного суду м. Миколаєва №13-од від 10 серпня 2021 року.

Дослідивши вказане, колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення суду через порушення судом норм процесуального права, оскільки оскаржуване рішення суду було виготовлене у письмовій формі, підписано та проголошено головуючим по справі суддею Бобровою І. В.

Виготовлення електронного примірника рішення суду під час перебування головуючого у справі у відпустці відповідальною особою суду є таким, що відповідає вищевикладеним нормам законодавства.

Що ж стосується доводів позивача про те, що рішення суду ухвалене з порушенням норм матеріального права і не відповідає фактичним обставинам справи, то вони є необґрунтованими, виходячи з такого.

Згідно з вимогами ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ст.356, 357, 361 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом.

Співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності.

Стаття 717 ЦК України регламентує, що за договором дарування одна сторона (дарувальник) передає або зобов`язується передати в майбутньому другій стороні (обдаровуваному) безоплатно майно (дарунок) у власність.

Підставою недійсності правочину відповідно до ст.215 ЦК України є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.
Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Згідно з вимогами ст.203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.
Згідно з приписами ст.386 ЦК України держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності.

Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

Власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

З матеріалів справи вбачається, що 12 листопада 1999 року ОСОБА_1 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 придбали у рівних частках квартиру АДРЕСА_1 . Вказаний договір було зареєстровано на Південній товарній біржі 12.11.1999 за №10186 та у КП Миколаївське МБТІ 24.11.1999 за №19095.

Згодом КП Миколаївське МБТІ внесло доповнення до запису реєстрації, вказавши, що частки співвласників становлять по 1/3.

18 лютого 2015 року державний реєстратор Миколаївського міського управління юстиції Марченко В. О. вніс до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про належність ОСОБА_2 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 .

Рішенням Заводського районного суду м. Миколаєва від 01 грудня 2015 року за позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 визнано дійсним вищевказаний договір купівлі-продажу. У задоволенні вимог щодо визначення часток співвласників вказаної квартири (по 1/3 частки) відмовлено. Суд вважав, що визначення часток є передчасним, оскільки спершу необхідно, щоб набрало чинності рішення суду про визнання дійсним договору купівлі-продажу, що випливає з вимог ст.334 ЦК України.

Згідно з довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 21.12.2015 квартира належить ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на праві спільної сумісної власності, розмір частки 1/1.

23 січня 2016 року на підставі договору дарування ОСОБА_3 передала у дар ОСОБА_2 1/3 частку зазначеної квартири.

З листа КП Миколаївське МБТІ від 15.03.2017 випливає, що запис про частки сторін було скасовано на підставі рішення суду від 01.12.2015.

Відповідно до статей 76, 77, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи. Обов`язок доказування покладається на сторони. Суд не може збирати докази за власною ініціативою.

За правилами статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Проаналізувавши викладене, колегія суддів вважає, що суд повно і всебічно дослідив обставини справи, дав належну оцінку доказам у справі та дійшов правильного висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Судом правильно констатовано, що позивачем не було доведено порушення відповідачами його права власності на квартиру та наявність підстав для визнання їх дій чи рішень незаконними.

Оскільки квартира була придбана позивачем, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у рівних частках, то вона належить співвласникам на праві спільної часткової власності. Отже, кожному з співвласників належить 1/3 частка квартири.

Беручи до уваги вказане, колегія суддів не вбачає підстав для скасування оскаржуваного рішення суду, оскільки воно є законним та обґрунтованим.

Керуючись ст.374, 375, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Заводського районного суду м. Миколаєва від 25 жовтня 2021 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і у випадках, передбачених ст.389 ЦПК України, може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення її повного тексту.

Головуючий О. В. Локтіонова

Судді С. Ю. Колосовський

О. О. Ямкова

Повний текст постанови складено 29 грудня 2021 року.