Справа № 495/5894/20
З а о ч н е р і ш е н н я
17 березня 2021 року м. Білгород-Дністровський
Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:
головуючої - одноособово судді Шевчук Ю.В.,
при секретарі - Чеботарьовій В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білгород-Дністровську цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно, набуте шляхом укладення договору на товарній біржі,-
Позивачка ОСОБА_1 звернулась 29 вересня 2020 року до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно, набуте шляхом укладення договору на товарній біржі.
Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, але надала заяву, згідно якої позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просила їх задовольнити.
Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про дату та час судового засідання була повідомлена належним чином судовою повісткою, яка повернута на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».
Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.
Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню за слідуючими підставами.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджується, що згідно Договору купівлі-продажу нерухомого майна №3163/Б від 23.11.2001 року ОСОБА_2 продала, а ОСОБА_1 купила трьох кімнатну квартиру загальною площею 69,50 кв.м, житловою площею 39,1 кв.м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначена квартира складається з: 1- коридор, 2-житлова, 3-ванна, 4- туалет, 5- житлова, 6- житлова, 7- кухня, 8- шафа, 9-шафа, 10-балкон.
Згідно п.8 договору купівлі - продажу нерухомого майна №3163/Б від 23.11.2001 року, зазначений договір підлягає реєстрації в МБТІ м. Білгород Дністровського на ім`я ОСОБА_1 .
Згідно відповіді Комунального підприємства «Білгород-Дністровське бюро технічної інвентаризації» №1308 від 24.09.2020 року, власником квартири АДРЕСА_1 станом на 31.12.2012 року була ОСОБА_1 . Станом на 03.09.2020 року дана квартира в цілому складалася з: 1-коридор, 2-житлова, 3-санвузол (колишні 3-ванна , 4-туалет), 6- житлова, 6-житлова, 7-кухня, 8-комора (колишні шафи 8,9), 10-балкон, загальною площею - 71,1 кв.м, житловою площею - 38,7 кв.м.
На теперішній час позивачка ОСОБА_1 бажає розпоряджатися зазначеною вище квартирою, однак позбавлена в нотаріальному порядку оформити правочин, оскільки права власності вона набула на підставі договору, укладеного на товарній біржі.
Відповідно до ст. 15 Закону України «Про товарну біржу» від 10.12.1991 року (що діяв і на момент укладення договору купівлі-продажу), біржовою операцією визнається угода, що відповідає сукупності зазначених нижче умов: а) якщо вона являє собою купівлю-продаж, поставку та обмін товарів, допущених до обігу на товарній біржі; б) якщо її учасниками є члени біржі; в) якщо вона подана до реєстрації та зареєстрована на біржі не пізніше наступного за здійсненням угоди дня. Угоди, зареєстровані на біржі, не підлягають нотаріальному посвідченню та вважаються укладеними з моменту їх реєстрації на біржі.
Відповідно до ч.3 ст.3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.
З положень ч.4 ст.3 зазначеного Закону права на нерухоме майно, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за таких умов: якщо реєстрація прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав діяло законодавство, що не передбачало обов`язкової реєстрації таких прав.
Як зазначено в п.1.5 Розділу 1 Інструкції про порядок державної реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, що перебувають у власності юридичних та фізичних осіб, затвердженої наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 09.06.1998 року №121, яка була чинною на час укладення сторонами відповідного договору купівлі-продажу та яка визначала порядок здійснення державної реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна в Україні, державну реєстрацію права власності на об`єкти нерухомого майна здійснюють комунальні підприємства - бюро технічної інвентаризації.
Відповідно до ч.3. ст. 334 ЦК України право власності на майно за договором, який підлягає нотаріальному посвідченню, виникає у набувача з моменту такого посвідчення або з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання договору, не посвідченого нотаріально, дійсним.
Відповідно до ст. 650 ЦК України встановлено, що особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.
Відповідно до ч. 4 ст. 656 ЦК України передбачено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.
Згідно п. 2 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» відповідність чи невідповідність правочину вимогам законодавства має оцінюватися судом відповідно до законодавства, яке діяло на момент вчинення правочину.
Згідно положень ч.2 ст.47 ЦК Української РСР 1963 року якщо одна з сторін повністю або частково виконала угоду, що потребує нотаріального посвідчення, а друга сторона ухиляється від нотаріального оформлення угоди, суд вправі за вимогою сторони, яка виконала угоду, визнати угоду дійсною. В цьому разі наступне нотаріальне оформлення угоди не вимагається.
Аналогічне за змістом положення містить ч. 2 ст. 220 ЦК України якщо одна з сторін повністю або частково виконала угоду, що потребує нотаріального посвідчення, а друга сторона ухиляється від нотаріального оформлення угоди, суд вправі за вимогою сторони, яка виконала угоду, визнати угоду дійсною. В цьому разі наступне нотаріальне оформлення угоди не вимагається.
З наданих суду документів вбачається, що сторони домовились про усі істотні умови договору та відбулося повне його виконання, таким чином позивач та відповідачі правомірне володіють спірним майном.
Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Дослідивши вищезазначені докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані, доведені, а тому підлягають задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1, 2, 15 ЗУ «Про товарну біржу» №1956-XІІ від 10.12.1991 року, ст. 47, 227 ЦК УРСР в редакції 1963 року, ст. ст. 15, 344, 392, 397 ЦК України, ст. ст. 7, 10, 12, 13 81, 89, 223, 259, 263-265, 268, 280-289, 352, 354, 355 ЦПК України, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно, набуте шляхом укладення договору на товарній біржі- задовольнити.
Визнати дійсним Договір купівлі - продажу нерухомого майна №3163/Б від 23.11.2001 року, укладений у Білгород-Дністровському представниці Одеської товарної біржі, згідно якого ОСОБА_1 купила у ОСОБА_2 квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 71,1 кв.м, житловою площею 38,7 кв. м..
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 71,1 кв.м, житловою площею 38,7 кв.м, яка складається з: 1- коридор, 2-житлова, 3 - санвузол (колишні 3-ванна, 4- туалет), 5- житлова, 6- житлова, 7- кухня, 8- комора (колишні шафи 8,9), 10- балкон.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення, (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.
У відповідності до п.п. 15.5 п.1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.
Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду через Білгород-Дністровський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя :