Справа № 522/7988/19
Провадження № 2/522/3435/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2021 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого - судді Чернявської Л.М.,

за участі секретарі судового засідання Пейкова О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Одеси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи підприємця ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Приморського районного суду м. Одеси з позовом до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про відшкодування шкоди. Після збільшення позовних вимог просив стягнути з фізичної особи підприємця ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 майнову шкоду у розмірі 68 230, грн. та відшкодування збитків у розмірі 3 800,00 грн.

Позивач, обґрунтовує позов тим, що є власником квартири АДРЕСА_1 . Останнім зазначено, що поверхом вище, над квартирою позивача розташоване приміщення приватного дитячого центру «Перлина», що належить ФОП ОСОБА_2 . В березні 2019 року позивачем було виявлено факт залиття квартири, яка належить останньому на праві власності, з приміщення дитячого центру. За даним фактом працівниками дільниці № 3 КП ЖКС «Фонтанський» 22 березня 2019 року був складений відповідний акт. Причиною залиття стало тривале протікання водогону на території нежитлового приміщення дитячого центру «Перлина». 25 квітня 2019 року працівниками дільниці №3 КП ЖКС «Фонтанський» повторно був складений акт про залиття вказаної квартири. У акті зазначалось, що з нежитлового приміщення дитячого садку « Перлина » протягом тривалого часу відбувається протікання водопроводу. Відповідно до Висновку судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи № 73 від 17.05.2019 залиття приміщень туалету та коридору квартири АДРЕСА_1 виникло в результаті протікання (несправності) інженерних мереж санвузлу дитячого центру «Перлина», який розташований над квартирою позивача. Відповідно до зазначеного висновку, що був складений судовим експертом Гончар Н.В., вартість ремонтно-відновлювальних робіт по ліквідації пошкоджень опоряджувальних матеріалів та конструкції квартири АДРЕСА_1 складає 68 230,00 грн.. За проведення експертизи позивачем по справі було сплачено 3 800,00 грн.

Ухвалою суду від 14 травня 2019 року відкрито провадження по справі, встановлено загальний порядок розгляду справи.

25 червня 2019 року від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, та 06 серпня 2019 року заперечення на заяву про уточнення (збільшення) позовних вимог, в яких зазначено, що позивачем не було надано доказів підтвердження права власності ОСОБА_2 на приміщення приватного дитячого центру «Перлина». Акт про залиття квартири від 22 березня 2019 року взагалі не відповідає приписам Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 року, а саме абзацу 2 пункту 2.3.6 Правил (додатку 4 до Правил) і відповідно не може вважаться доказом по справі. В свою чергу і Акт про залиття квартири від 25 квітня 2019 року не відповідає вимогам зазначених правил так як в даному акті не встановлено причину залиття, оскільки відповідна графа в Акті не заповнена, та такий акт не містить підпису нібито винної сторони. Вважає, що відповідальність за спричинену майнову шкоду та збитки ФОП ОСОБА_2 нести не може. Заперечує проти суми вказаної у кошторисі будівельних робіт, та вважає зазначену суму суттєво завищеною, та такою, що є взагалі не співмірною до загальної суми матеріальної шкоди, завданої, нібито, відповідачем. Також, зазначає, що стан квартири був у незадовільному стані й до моменту ймовірного залиття, адже у висновку експерта № 73 від 17.05.2019 року у Примітках про дослідження об`єкту зазначено, що квартира, до моменту залиття використовувалась як нежитлове приміщення. Позивачем не надано підтверджень того, що квартира використовувалась належним чином та знаходилась у доброму стані ще до моменту залиття. Як відомо, власність зобов`язує, а діяльність ОСОБА_1 по відношенню до його власності є безгосподарною та безвідповідальною. На необґрунтованість встановленого позивачем розміру майнової шкоди, що була завдана внаслідок залиття його квартири, вказує і Договір купівлі-продажу від 26 серпня 2016 року, відповідно до якого позивач придбав цю квартиру за 22 000 гривень. Така ціна даної квартири також підтверджується і Звітом про оцінку майна від 25.08.2016 року, виготовленого фізичною особою - підприємцем ОСОБА_3 . Відповідно до цього звіту, ціна квартири становить 21 658 (двадцять одну тисячу шістсот п`ятдесят вісім) гривень 00 коп. Зазначають, що позивач стверджує, що йому нібито в наслідок залиття його квартири було завдано майнової шкоди у розмірі 68 230, 00 грн. Тобто, сума відшкодування за пошкоджені речі побуту та опоряджувальні покриття даної квартири перевищує вартість самої квартири втричі. При цьому, доказів поліпшення майна, які б свідчили про збільшення його вартості, до суду стороною позивача не надано, а тому не зрозуміло, на якій підставі експертом визначена вартість матеріальної шкоди у розмірі 68 230,00 грн.

Протокольною ухвалою суду від 12 березня 2020 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті.

В судове засідання сторони не з`явились, сповіщались належним чином. В матеріалах справи є заяви учасників справи про розгляд справи за відсутності.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 , згідно договору купівлі-продажу від 26 серпня 2016 року.

Позивач просить стягнути матеріальну шкоду, яка заподіяна ФОП ОСОБА_2 , в результаті залиття квартири, що належить ОСОБА_1 ..

Право власності ФОП ОСОБА_2 на об`єкт нерухомості - приміщення дитячого центру « Перлина », що розташоване над квартирою ОСОБА_1 , суду не доведено, підтверджуючих документів цього позивачем не подавалось.

Представниками КП ЖКС «Фонтанський» було складено два Акти про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 23.04.2019 року та від 25.04.2019 року. Згідно Акту про залиття від 23.04.2019 зазначено, що причиною залиття, є комунікації ХВП або каналізації приміщення дитячого садку «Перлина». Підпис відповідача або його представника у акті від 23 квітня 2019 року відсутній. В акті від 25 квітня 2019 року зазначено, що відповідач відмовилась підписати акт, про що зроблений відповідний запис.

Зі змісту Акту про залиття КП ЖКС «Фонтанський» від 25.04.2019 р. встановлено, що з нежитлового приміщення дитячого садку « Перлина » протягом тривалого часу відбувається протікання водопроводу. В момент присутності судового експерту протікання було тимчасово припинено невідомим чином, але при огляді 22 квітня 2019 знову з`явилось знову та триває до 25 квітня 2019 року. Зазначено, що у дитячому садку відсутня можливість перевірити звідки саме відбувається протікання та усунути його, так як стіни та підлога облицьовані плиткою. В приміщенні квартири АДРЕСА_1 , що розташована під дитячим садком пошкоджені стіни санвузла та коридору, впала стеля та світильник в санвузлі, пошкоджена стеля в коридорі та інше.

При цьому, у акті не визначено причини залиття (незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок тощо.).

В ході розгляду справи по суті, суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Суду не надано належних, достовірних та допустимих доказів про те, що відповідачка ОСОБА_2 на відповідній правовій підставі дійсно фактично володіє приміщенням дитячого центру «Перлина», у тому числі і на дату залиття квартири позивача. Крім того, не зазначено чіткої причини залиття квартири позивача, та не доведено неправомірність дій відповідача.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1ст. 77 ЦПК України). Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 78 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ч. 1ст. 79 ЦПК України).

Пунктом 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженихнаказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005року №76 визначено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Примірник акту міститься в додатку 4 до цих Правил.

Згідно з вимогами Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій факт залиття та його наслідки фіксуються актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації, яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

В акті мають бути зазначені такі відомості: 1) дата складання акта (число, місяць, рік); 2) прізвища, ініціали та посади членів комісії; 3) дата настання залиття; 4) адреса квартири; 5) опис того, що трапилося (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено); 6) чітко зазначені причини залиття; 7) висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.; 8) підписи членів комісії та тих хто ознайомлений з актом.

Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою.

Як вбачається з наданих актів обстеження від 23.04.2019 р. та від 25.04.2019 р, в актах відсутні відомості щодо точної дати настання залиття. У жодному з актів не зазначено чіткої причини залиття та ідентифікуючих даних особи - винуватця у залитті квартири З рекомендацій комісії випливає, що необхідно відкрити комунікації дитячого садку «Перлина» для виявлення та усунення течі. Тобто, протікання виявлено не було. З огляду на зазначене акт від 23.04.2019 року та від 25.04.2019 року, складено з порушенням вимог пункту 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій.

Відсутні докази огляду приміщення дитячого садку «Перлина» та імовірність залиття саме з їх вини.

Аналогічного висновку дійшов ВСУ в постанові від 23.08.2017 року у справі №6-2125цс16.

Висновок судового експерта Гончар Н.В. № 73 від 17.05.2019 року ґрунтується на поданих останній позивачем документах в т.ч. Актах про залиття, які були винесені з порушенням норм законодавства.

Отже, вищенаведений висновок дослідження та інші матеріали справи не містять доказів неправомірних дій відповідача ФОП ОСОБА_2 щодо залиття квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до Договору купівлі-продажу від 26 серпня 2016 року, позивач придбав цю квартиру за 22 000,00 грн., а експертом визначена вартість матеріальної шкоди у розмірі 68 230,00 грн.. При цьому доказів поліпшення майна, які б свідчили про збільшення його вартості, до суду стороною позивача не надано, що вказує на необґрунтованість та завищення позивачем розміру майнової шкоди.

Дослідивши надані документи, враховуючи норми чинного законодавства та правову позицію Верховного суду, викладену у постановах від 21.02.2018 року (справа № 2-1974/11) та від 18.12.2019 року (справа № 711/7670/16-ц), суд приходить до висновку, що Акти від 22.03.2019 та від 25.04.2019 року не можуть бути належними та допустимими доказами заподіяння відповідачкою з ії вини майнової шкоди позивачу, жоден із актів не підтверджує того факту, що незадовільний стан квартири позивача, зокрема сирість, грибок, пошкодження стін та стелі, є результатом неправомірних дій з боку відповідача.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Тобто, юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність доказів, що залиття квартири позивача відбулося саме через винні недбалі дії відповідачки, що дає підстави для висновку про відсутність складу правопорушення, яке може бути підставою для задоволення позову про стягнення матеріальної шкоди.

За змістом ст.1066 ЦК України відсутність вини має доводити особа, яка завдала шкоди, однак як у даному випадку факт завдання шкоди саме відповідачем не встановлений.

При таких обставинах позовні вимоги є безпідставними та не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 258-259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до фізичної особи підприємця ОСОБА_2 про відшкодування шкоди - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається через Приморський районний суд м. Одеси протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення суду складено 22 березня 2021 року.

Суддя Чернявська Л.М.