У Х В А Л А
Номер провадження 2/229/1025/2021
Справа № 229/5054/21
21 вересня 2021 року м.Дружківка
Суддя Дружківського міського суду Донецької області Лебеженко В.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі Регіональної філії «Донецька залізниця» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, компенсації за не використану відпустку, середнього заробітку за час затримки повного розрахунку при звільненні,-
В С Т А Н О В И В:
16 вересня 2021 року до Дружківського міського суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі Регіональної філії «Донецька залізниця» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, компенсації за не використану відпустку, середнього заробітку за час затримки повного розрахунку при звільненні.
За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.
Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Суддя, ознайомившись із поданою позовною заявою та доданими до неї документами вважає, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, а саме:
- в порушення п. 3, 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем у позові не вказана ціна позову; у прохальний частини, позивачем не зазначено зміст позовних вимог, а саме вказані суми, які позивач просить стягнути з відповідача (заборгованість із заробітної плати, компенсація за відпустку та середній заробіток за час затримки).
Між тим, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно висновків, які викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року по справі № 910/4518/16, за змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.
Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.
Враховуючи викладене вище, позивачем не сплачений судовий збір в установленому законом розмірі за вимогу щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.
Відповідно до Постанови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року, відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір", суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.
Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем становить - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить у розмірі 908,00 грн. (мінімальна сума сплати судового збору). Однак, остаточну суму судового збору можливо визначити, після того, як позивач визначить відповідний розмір середнього заробітку за час затримки, на що надасть відповідний розрахунок.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, то суддя вважає, що її необхідно залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення вказаних недоліків.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-
П О С Т А Н О В И В :
Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі Регіональної філії «Донецька залізниця» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, компенсації за не використану відпустку, середнього заробітку за час затримки повного розрахунку при звільненні- залишити без руху.
Позивачу надати строк для усунення недоліків, який складає 7 (сім) днів з дня отримання копії ухвали.
Позивачу усунути недоліки, які зазначені в мотивувальній частині ухвали.
У випадку невиконання вимог даної ухвали, позовна заява вважається неподаною і буде повернута позивачу.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.О.Лебеженко