Справа № 172/1048/20
Провадження № 2/172/154/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17.03.2021 року Васильківський районний суд Дніпропетровської області в складі: головуючого судді - Битяка І.Г. за участі: секретаря судового засідання - Глушко О.М. розглянувши у відкритому судовому засіданні в сел. Васильківка у відсутність сторін, без фіксування судового засідання технічними засобами цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Васильківському, Межівському, Покровському районах Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про оспорювання батьківства, -

В С Т А Н О В И В

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом. В обґрунтування позовних вимог вказує, що в кінці жовтня 2017 року він познайомився з відповідачкою ОСОБА_2 , дівоче прізвище якої ОСОБА_2 , вони почали зустрічатися і у них виникли стосунки. 17.02.2018 року вони уклали шлюб, який був зареєстрований Чечелівським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 113.

Зі спливом двох місяців подружнього життя відповідачка, вже будучи вагітною, припинила шлюбні відносини і вони стали проживати окремо. На його вимогу повідомила, що строк пологів згідно з медичною документацією кінець серпня - початок вересня 2018 року. На неодноразові його прохання щодо відвідування лікарів, проходження діагностичних процедур тощо, відповідачка завжди відмовляла та замовчувала ці відомості. Цей факт викликає сумніви щодо його біологічного батьківства, тому що дитина народилася раніше вказаного строку, але повністю доношеною.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 народила сина, батьком якого у свідоцтві про народження зазначено його - ОСОБА_1 , на підставі ч. 1 ст. 122 СК України, оскільки вони на той час перебували у шлюбі.

Рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська від 05.02.2020 року шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвано.

05.02.2020 року відповідачка звернулася до Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 аліментів на свою користь на утримання малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В цей час позивачу достеменно стало відомо, що він не є біологічним батьком малолітнього ОСОБА_4 та він вважає, що визнав своє батьківство під впливом обману, оскільки відповідачка стверджувала, що це його дитина і в них були шлюбні стосунки.

Просить суд задовольнити позовні вимоги про оспорювання батьківства та виключити відомості про батька із актового запису про народження № 98 від 10.08.2018 року дитини ОСОБА_4 .

Ухвалою судді від 11.11.2020 року провадження у справі відкрито та постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження.

За заявою представника позивача ОСОБА_5 здійснено перехід на розгляд справи за правилами загального позовного провадження, про що 30.11.2020 року постановлено відповідну ухвалу суду.

Ухвалою суду від 23.12.2020 року провадження у справі зупинено у зв`язку з призначенням судово-генетичної експертизи за клопотанням представника позивача, а ухвалою суду від 24.02.2021 року провадження у справі поновлено.

Позивач надав суду заяву про те, що він не згоден з рішенням експертизи і має інформацію, що експерт, який її виконував, неодноразово брав хабарі, давав неправдиві висновки, за що притягувався до відповідальності. Вважає результати експертизи недійсними та просить провести повторну експертизу за участю другого експерта. У випадку відмови у його проханні, він буде писати на телебачення.

Суд, ознайомившись із заявою позивача зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 113 ЦПК Українисудом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам) у разі, якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності.

Однак, у суду не викликає сумнів правильність висновку судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи, проведеної 16.02.2021 року експертом КЗ "Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи "ДОР" Полотненко-Повстяною Н.В. на виконання ухвали суду від 23.12.2020 року. Також у суду немає жодних підстав для визнання такого висновку необгрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи.

Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу (ст. 110 ЦПК України).

Зазначені позивачем підстави для проведення повторної експертизи не доведені ОСОБА_1 жодним належним і допустимим доказом, тому суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про проведення повторної експертизи.

Відповідака надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позов не визнає, надала відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позову. Вказує, що з позивачем дійсно перебували у зареєстрованому шлюбі, в якому ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_4 . В свідоцтві про народження батьком вказаний позивач, а матір`ю - вона, відповідачка. Біологічним батьком дитини є позивач і йому про це достеменно відомо.

Представник третьої особи ОСОБА_7 надала заяву про розгляд справи у її відсутність, заперечень у справі не має.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до такого.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За змістом статей 12, 13, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає цивільні справи в межах заявлених фізичними або юридичними особами вимог і на підставі наданих ними доказів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ст. 76 ЦПК України).

Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

В ході розгляду справи судом встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 17.02.2018 року, який рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська від 05.02.2020 року розірвано.

ІНФОРМАЦІЯ_3 народився ОСОБА_4 , в свідоцтві про народження якого серії НОМЕР_1 від 15.11.2018 матір`ю вказана ОСОБА_2 , батьком - ОСОБА_1 .

За результатами судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи, проведеної 16.02.2021 року експертом КЗ "Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи "ДОР" Полотненко-Повстяною Н.В. вірогідність того, що ОСОБА_1 дійсно є біологічним батьком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 і це не є наслідком випадкового збігу генетичних ознак у осіб, що не мають родинних зв`язків, складає - 99,9999%.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від чоловіка та жінки.

Згідно зі ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

Відповідно до п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство має право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, яка записана батьком, і дитиною. У разі доведення цієї обставини суд постановляє рішення про виключення відомостей з актового запису про народження дитини.

З досліджених в судовому засіданні доказів, зокрема, висновку експерта, встановлено кровне споріднення між позивачем ОСОБА_1 та дитиною ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Враховуючи встановлені судом обставини та оцінивши усі надані сторонами докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 необґрунтовані, тому задоволенню не підлягають, а подання позову обумовлене бажанням уникнути сплати аліментних платежів.

На підставі викладеного та керуючись ст. 16 ЦК України, ст.ст. 122, 136 СК України, постановою Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» ст.ст. 4, 12, 13, 76, 81, 89, 258-259, 263-265 ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Васильківському, Межівському, Покровському районах Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про оспорювання батьківства - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави недоплачений судовий збір за подання позовної заяви до суду в сумі 0,80 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Васильківський районний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя І.Г. Битяк