Провадження № 2/638/5885/21
УХВАЛА

28 вересня 2021 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі судді Латки І.П., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_2 , звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів.

Перевіривши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, заява подана з порушенням вимог ст. 175 ЦПК України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Загальні вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені статтею 175 ЦПК України, частинами 1 та 2 якої визначено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Позовна заява підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частиною 4 ст. 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Згідно із частинами першою, другою статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордером є письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера

Пунктом 4 Положення про ордер встановлено, що ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Згідно підпункту 15.4 пункту 15 Положення про ордер адвоката ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом, із зазначенням за необхідності виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що законодавець чітко відокремив судові органи як такі, що повинні бути окремо зазначені в ордері на надання правової допомоги, зокрема в графі «Назва органу, в якому надається правова допомога».

При цьому в разі надання адвокатом правової допомоги в суді ордер має містити назву суду, у якому адвокат надає правову допомогу.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі № 9901/847/18 та від 03 липня 2019 року у справі № 9901/939/18, в ухвалах Верховного Суду від 16 серпня 2021 року у справі № 814/477/21, 10 вересня 2021 року у справі № 688/723/21.

З позовної заяви вбачається, що вона підписана представником позивача - адвокатом Чернишовим Борисом Сергійовичем. На підтвердження повноважень адвоката на представництво в суді до позовної заяви долучено копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №788 та ордер № 1068987, виданий адвокатом Чернишовим Борисом Сергійовичем 24 квітня 2021 року на підставі договору про надання правової допомоги №24/07 від 24 липня 2021 року. В ордері зазначено, що адвокат надає правову допомогу ОСОБА_1 у судових та правоохоронних органах. При цьому в ордері не зазначено назви суду, до якого подано позовну заяву, а саме Дзержинського районного суду м. Харкова, у зв`язку з чим такий ордер не можна визнати документом, що посвідчує повноваження адвоката Чернишова Бориса Сергійовича на надання правової допомоги ОСОБА_1 у Дзержинському районному суді м. Харкова та на подання даної позовної заяви від імені та в інтересах ОСОБА_1 .

Також, в договорі про надання правової допомоги № 24/07 від 24 липня 2021 року, укладеному між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який доданий до позовної заяви, зазначено, що виконавець зобов`язується за завданням клієнта надавати правову допомогу стосовно представництва інтересів в державних та приватних органах з питань представництва інтересів клієнта по стяненню заборгованості за розпискою, укладеною між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Отже, в договорі про надання правової допомоги № 24/07 від 24 липня 2021 року також не зазначено про те, що ОСОБА_2 має право представляти інтереси ОСОБА_1 в Дзержинському районному суді м. Харкова.

Таким чином, позовна заява ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів подана з порушенням вимог ч. 2 ст. 175 ЦПК України, у зв`язку з чим особі, яка звернулась із даною позовною заявою, необхідно надати документ, що посвідчує повноваження представника у Дзержинському районному суді м. Харкова.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, позовна заява ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_2 , залишається без руху із наданням позивачу строку для усунення її недоліків зазначених у тексті цієї ухвали.

З урахуванням наведеного, керуючись ст.185 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів, залишити без руху, запропонувавши позивачу усунути недоліки позовної заяви, зазначені в тексті ухвали, протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі неусунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали, протягом встановленого строку, позовна заява буде визнана вважатися неподаною та повернута позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за вебадресою: http://dg.hr.court.gov.ua/sud2011/ на Офіційному вебпорталі судової влади України.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя І.П. Латка