Справа № 308/2962/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.03.2021 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , в інтересах сина ОСОБА_2 , заінтересована сторона: Орган опіки та піклування Ужгородської міської ради про визнання особи недієздатною встановлення опіки і призначення опікуна,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в інтересах сина ОСОБА_2 , звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із заявою про визнання особи недієздатною, встановлення опіки і призначення опікуна, заінтересована сторона: Орган опіки та піклування Ужгородської міської ради.

Дослідивши матеріали заяви суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно п.1 ч.2 до ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Зазначена заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п.п. 4,5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

Відповідно до ч.ч.1,5 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб; Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.ч.1,3ст. 297 ЦПК України, у заяві про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи мають бути викладені обставини, що свідчать про психічний розлад, істотно впливають на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, чи обставини, що підтверджують дії, внаслідок яких фізична особа, яка зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо, поставила себе чи свою сім`ю, а також інших осіб, яких вона за законом зобов`язана утримувати, у скрутне матеріальне становище.

У заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Відповідно до ч. 1 ст. 300 ЦПК України, суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна.

У заяві вказано, що, заявник ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає разом із нею і своїм батько ОСОБА_3 в АДРЕСА_1 , що доводиться довідкою від 06.11.2020 року № 5177/18-21 виданою виконавчим комітетом Ужгородської міської ради відділом реєстрації місця проживання. Разом із тим заявник вказує на те, що поведінка ОСОБА_2 дає підстави вважати, що він не розуміє значення своїх дій, веде себе не зовсім неадекватно, нездатний приймати рішення в простих життєвих ситуаціях і вищенаведене дає підстави сумніватись в його дієздатності. У заяві вказано і на те, що через наявність психічного захворювання, за ним необхідно здійснювати постійний догляд та піклування. При цьому як вказує заявник, даний хронічний та стійкий психічний розлад унеможливлює його здатність усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

За твердженнями ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , через хворобу не може розуміти значення своїх дій, керувати ними, що говорить про потребу в опіці, медичному нагляді та лікуванні.

Разом із тим, жодних доказів на підтвердження наявності психічного захворювання у ОСОБА_2 , до заяви не додано. До заяви не додано доказів що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, зокрема не додано довідку про стан здоров`я; виписку з історії хвороби, акт МСЕК.

Так, до заяви додано виключно довідку про те, що ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 є інвалідом із дитинства та потребує стороннього догляду та допомоги. Інших доказів до поданої заяви не надано.

Слід зазначити також, що заява не містить вимогу/або окреме клопотання про призначення по справі судово-психіатричної експертизи.

Разом із тим, Європейський суд з прав людини визначив вимоги, яких необхідно дотримуватися під час розгляду такої категорії справ, вказавши, що сама сутність того, в чому слід переконати компетентні державні органи - наявність психічного розладу, що вимагає об`єктивної медичної експертизи (пункт 39 рішення у справі "Вінтерверп проти Нідерландів" від 24 жовтня 1979 року).

Визнання громадянина недієздатним можливо за умови, що воно викликає певні правові наслідки. У тих випадках, коли психічно хвора особа не є небезпечною, визнання її недієздатною є порушенням його прав, що передбачено Європейською конвенцією про права людини від 4 листопада 1950 р. (ст. ст. 5-9 розділ 1).

Окрім того слід звернути увагу і на те, що суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна.

Як убачається із поданої заяви, заявником в якості заінтересованої особи залучено орган опіки та піклування Ужгородської міської ради, та до заяви додано копію заяви про надання висновку щодо можливості призначення заявника опікуном , однак відсутнє підтвердження про надсилання вказаної заяви та про отримання відповідного висновку, відмови в наданні такого висновку.

Окрім того, до заяви не додано доказів звернення до вказаної установи із заявою щодо доцільності визнання ОСОБА_2 , недієздатним не надано висновку органу опіки та піклування Ужгородської міської ради щодо доцільності встановлення такого факту.

Статтею 60 ЦК України визначено, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Разом із тим відповідного подання або висновку заявником до суду не надано. Про причини неможливості звернення за таким в заяві не обґрунтовує. Просить суд призначити її опікуном, але при цьому не надає суду даних про місце роботи та відповідних характеристик.

В заяві вказується про батька особи ОСОБА_2 а саме ОСОБА_3 , однак в якості заінтересованої особи такого не залучено, копії заяви з додатками не додано.

Крім того, фізична особа може бути призначена опікуном (піклувальником) лише за її згодою, що повинно бути виражено в письмовій заяві. Особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), подає до органу заяву про клопотання перед судом про призначення її опікуном (піклувальником). До заяви додається медичний висновок про те, що за станом здоров`я заявник може бути опікуном (піклувальником). Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна (піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна (піклувальника).

Суддя вважає, що за відсутності зазначених відомостей та доказів, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне заяву ОСОБА_1 , про визнання особи недієздатною, встановлення опіки і призначення опікуна, залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків заяви з подачею її до суду з врахуванням вимог ст.ст. 175,177 ЦПК України.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач (заявник, скаржник) відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху, а заявнику надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.ст.185, 260, 293 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , інтересах сина ОСОБА_2 , заінтересована сторона: Орган опіки та піклування Ужгородської міської ради про визнання особи недієздатною встановлення опіки і призначення опікуна - залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність виправити зазначені недоліки протягом пяти днів з дня отримання копії даної ухвали. Роз`яснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош