Провадження №: 2/755/7234/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"12" лютого 2021 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі: головуючого - судді САВЛУК Т.В., за участі секретаря Бурячек О.В., розглянувши в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, заяву про витребування доказів, яка подана в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, - Орган опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, Орган опіки та піклування Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з онуком шляхом встановлення порядку участі бабусі у виховані та спілкуванні з онуком,

в с т а н о в и в:

23 грудня 2020 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, - Орган опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, Орган опіки та піклування Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з онуком шляхом встановлення порядку участі бабусі у виховані та спілкуванні з онуком, та призначено розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

12 лютого 2020 позивач ОСОБА_1 подала до суду клопотання про витребування доказів, а саме: витребувати у третьої особи - Орган опіки та піклування Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації (за місцем реєстрації онука та відповідача) письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних в результаті обстеження умов проживання дитини та батька, та просила розглянути клопотання без участі позивача.

Учасники цивільного процесу в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оцінивши наведені позивачем підстави для витребування доказів, з урахуванням підстав та предмету позову, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. ( ч. 1 ст. 81 ЦПК України)

Відповідно до ч. 1 та ч.2 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

У заяві про витребування доказів має бути зазначено обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом. ( ч. 2ст. 116 ЦПК України)

Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до статті 263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України.

За змістом статті 159 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні, побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Разом із тим, виходячи з положень частини п`ятої статті 19 СК України встановлено, що орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних в результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Безпосереднє ведення справ щодо опіки і піклування покладається на відповідні відділи й управління місцевої державної адміністрації районів, районів міст Києва і Севастополя, виконавчих комітетів міських чи районних у містах рад у межах їх компетенції.

Справами опіки і піклування у селищах і селах безпосередньо відають виконавчі комітети сільських і селищних рад (пункт 1.4 Правил опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України від 29 травня 1999 року № 34/166/131/88).

Згідно з роз`ясненнями, наданими судам у постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 березня 2007 року № 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення і поновлення батьківських прав», висновок органу опіки та піклування має бути оформлений на бланку державних адміністрацій районів, районів міст Києва та Севастополя, виконавчих органів міських чи районних у містах, сільських селищних рад, підписаний головою (заступником голови) та скріплений печаткою. Також до висновку органу опіки та піклування повинні бути додані документи, які підтверджують викладені у ньому обставини.

Отже, виходячи з аналізу вказаних норм законодавства України, при розгляді позовних вимог про визначення порядку спілкування баби ( діда) з внуком обов`язковими є наявність письмового висновку органів опіки та піклування та їхня участь у судовому засіданні.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Виходячи з предмету спору та суб`єктивного складу сторін, суд приходить до висновку, що заява позивача про витребування доказів підлягає задоволенню, оскільки в розрізі даного спору позивачем пред`явлено вимогу про усунення перешкод у спілкуванні з онуком шляхом встановлення порядку участі бабусі у виховані та спілкуванні з онуком, тому з урахуванням вимог ст.19 Сімейного кодексу України суд зобов`язаний витребувати у відповідного органу опіки та піклування письмовий висновок щодо розв`язування спору

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 13, 76, 84, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Заяву позивача ОСОБА_1 про витребування доказів по цивільній справі, - задовольнити.

На виконання вимог ст. 19 Сімейного кодексу України, зобов`язати Орган опіки та піклування Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації надати суду письмовий висновок щодо розв`язання спору між ОСОБА_1 (бабуся) та ОСОБА_2 - батьком малолітньої дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактичне місце проживання дитини разом з батьком - АДРЕСА_1 , щодо визначення способів участі баби у вихованні дитини (онука) (періодичні чи систематичні, побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування, з урахуванням відомостей, одержаних в результаті обстеження умов проживання дитини разом з батьком, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Попереджаю, що у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази. (ч.8 та ч.9 ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України)

Відповідно до положень ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України)

С у д д я