Сторожинецький районний суд Чернівецької області
Справа № 723/1198/21
Провадження № 2/723/1838/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 вересня 2021 року м.Сторожинець

Сторожинецький районнний суд Чернівецької області в складі:

головуючої судді Дедик Н.П.,

за участю секретаря судового засідання Петреску Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Сторожинець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивачки ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя, -

встановив:

Ухвалою суду від 12.04.2021 р. відкрито провадження в справі та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

На стадії підготовчого провадження представником позивачки неодноразово уточнювалися позовні вимоги.

Ухвалою суду від 05.08.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

В судовому засіданні в порядку ст.222 ЦПК України представник позивачки заявила про доповнення позовних вимог і подала відповідне клопотання.

Ухвалою від 20.09.2021 року клопотання представника позивачки ОСОБА_2 від 20.09.2021 року, яким доповнено позовні вимоги позову ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя повернуто без розгляду заявнику.

Після проголошення ухвали, з`ясувавши відсутність у представника позивачки інших клопотань, з огляду на прийняття перед цим судом ухвали про розгляд справи у відсутності інших учасників, що не з`явилися, що приймалася з врахуванням думки представника позивачки, яка вважала можливим такий розгляд, посилаючись в тому числі на тривале перебування справи в провадженні суду, головуючою було оголошено про початок з`ясування обставин та дослідження доказів. Представнику позивачки було надано вступне слово. Однак представник позивачки заявила про відкладення розгляду справи, посилаючись на зайнятість в іншій справі. Судом було відмовлено в задоволенні клопотання та запропоновано представнику позивачки виступити з вступним словом, після чого остання посилаючись на відмову суду у задоволенні її клопотання, заявила про відкладення розгляду справи, посилаючись на відсутність позивачки та бажання останньої бути присутньою особисто в судовому засіданні. Судом було відмовлено у відкладенні розгляду справи з підстав, вказаних в зазначеному клопотанні. Головуючою знову було запропоновано представнику позивачки виступити з вступним словом. Однак остання заявила про свою зайнятість в іншій справі і не вчиняла дій, передбачених ст.227 ЦПК України. Внаслідок цього, суд оголосив про дослідження письмових пояснень, викладених в заявах по суті, після чого представник позивачки покинула зал судового засідання.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Положеннями ч.2 ст.43 ЦПК України визначено обов`язки учасників справи, відповідно до яких, серед іншого, вони зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи , виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно ч.3 ст.43 ЦПК України у випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Відповідно до ст.143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Відповідно до ч.1 ст.148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках, зокрема: зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Згідно із ч. 3 ст. 148 ЦПК України у випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

Згідно правового висновку Верховного Суду у постанові від 11 вересня 2020 року у справі № 530/1701/16-ц Зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав. Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав. Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права. Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

За встановлених обставин суд вважає, що зазначені вище дії представника позивачки у вигляді заявлення клопотань про відкладення розгляду справи з різних підстав, заяв, що не відмовляється від вступного слова, однак не виступала з вступним словом, залишення зали судового засідання, явно свідчать про свідоме зловживання останньою своїми процесуальними правами, які спрямовані на безпідставне перешкоджання розгляду справи, що суперечить завданням цивільного судочинства.

З огляду на наведене, у зв`язку з очевидно недобросовісним використанням представником позивачки адвокатом Жар Ю.Г. наданих їй законом процесуальних прав, зважаючи на відвертість вчинення нею таких дій, з метою припинення та запобігання в подальшому зловживань останньою своїми процесуальними правами, суд дійшов висновку про необхідність застосувати до ОСОБА_2 захід процесуального примусу у вигляді штрафу в сумі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 681 грн.

Керуючись ст. ст. 2,43,44,143,144,148 ЦПК України, суд -

постановив:

Визнати дії представника позивачки ОСОБА_1 адвоката Жар Юлії Георгіївни - зловживанням процесуальними правами.

Застосувати до ОСОБА_2 захід процесуального примусу у виді штрафу в сумі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 681 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід державного бюджету штраф у розмірі 681 грн.

Ухвала може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя