Справа № 720/1694/21
Провадження № 2/720/634/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2021 року Новоселицький районний суд Чернівецької області

в складі:

головуючого судді Оленчука І.В.,

секретаря Єфтемій М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Новоселиця Чернівецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням до Відповідача - ОСОБА_3 вказавши в ньому, що вони являються власниками господарства розташованого по АДРЕСА_1 .

Відповідач по справі зареєстрована в даному господарстві так як являється колишньою невісткою та колишньою дружиною позивачів, однак з 2015 року не проживає у ньому.

Реєстрація Відповідача в даному господарстві перешкоджає Позивачам у можливості розпоряджатися даним приватним нерухомим майном на свій власний розсуд як власників такого.

В позові зазначається, що Відповідач не проживає в належному Позивачам господарстві, а тому просять визнати ОСОБА_3 такою, що втратила право користування житловим приміщенням розташованим по АДРЕСА_1 .

Позивачі в судове засідання не з`явились, надавши заяву відповідно до якої позовні вимоги підтримали, просили розглянути справу без їх участі та не заперечували щодо винесення заочного рішення по справі.

Відповідач у встановлений судом строк, на адресу суду відзиву на позовну заяву не надала, а також в судове засідання не з`явилася та не повідомила суд про поважні причини своєї неявки, будучи належним чином повідомленою про час і місце судового розгляду справи.

Зі згоди Позивачів, суд ухвалює заочне рішення, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Відповідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 являються власниками господарства, яке розташоване по АДРЕСА_1 , що підтверджується витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №32622543 від 23.01.2015 року, №18835917 від 11.03.2014 (а.с. 10-11).

Житловим будинком, де зареєстрована відповідач, вона не користується та не проживає з 2015 року, що підтверджується актом опитування сусідів від 12.08.2021 року, затверджений старостою Маршинецького старостинського округу №1, під час складання якого з пояснень сусідів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 було встановлено, що Відповідач не проживає в будинку по АДРЕСА_1 з 2015 року по теперішній час (а.с.15).

Реєстрація Відповідача в спірному господарстві перешкоджає Позивачам у можливості розпоряджатися приватним нерухомим майном на свій власний розсуд як власникам такого.

Так, згідно ст. 150 ЖК Української PCP, громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Статтею 156 ЖК Української PCP встановлено, що члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням.

Відповідно до ст. 41 Конституції України - кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно змісту ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Статтею 319 ЦК України визначено, що саме власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

За ч. 1 ст. 321 ЦК України - право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно до ст. 391 ЦК України - власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування і розпоряджання своїм майном.

Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом, у разі його відсутності без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

На підставі викладеного, дослідивши надані Позивачами документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення в повному об`ємі, а ОСОБА_3 , слід визнати такою, що втратила право користування спірним житловим приміщенням.

Відповідно до вимог ст.ст. 120, 123 ЦК УРСР, ст.ст. 150, 156 ЖК УРСР, ст.ст. 317, 319, 321, 391, 405 ЦК України, керуючись ст.ст. 263, 265, 268, 273, 280, 282, 284, 289, 430 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Винести заочне рішення.

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме домоволодінням, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Чернівецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя: І.В. Оленчук