Березівський районний суд Одеської області
Справа № 494/288/20
Провадження № 2/494/105/21
18 березня 2021 року м. Березівка
Березівський районний суд Одеської області в складі:
головуючого судді - Римаря І.А.
за участю: секретаря судового засідання - Козубенко О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в м.Березівка Одеської області цивільну справу №494/288/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних,-
До Березівського районного суду Одеської області звернулася ОСОБА_1 з позовними вимогами до ОСОБА_2 про стягнення боргу. Позивач просить стягнути з відповідача на її користь грошову суму за розпискою в розмірі 11 000 гривень 00 копійок, з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних.
В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що ОСОБА_2 взяв у неї в борг кошти в сумі 11 000 гривень, про що написав власноручно розписку . Згідно цієї розписки відповідач зобов`язався повернути частину боргу в сумі 5 000 гривень до 20 січня 2020 року, а решту боргу в сумі 6 000 грн до лютого місяця 2020 року. Але, у встановлені в розписці строки він кошти не повернув, на неодноразові звернення позивача за повернення боргу не реагує. На підставі цього, позивач звернулася до суду з позовом про стягнення боргу за розпискою. Також просить стягнути борг, з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних.
Відповідно до наказу №5-од про організацією Березівського районного суду Одеської області на час дії карантину ( з подальшими змінами), постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (з відповідними змінами), Постанови КМУ №392 від 20 травня 2020 року «Про встановлення карантинуз метою запобігання поширенню на території України гострої гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» ( з подальшими змінам) та відповідно до статті 29 Закону України Про захист населення від інфекційних хвороб з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, установлено з 12.03.2020 року до 30.04.2021 року на усій території України карантин. Згідно з рекомендаціями МОЗ України громадянам серед інших заходів запропоновано залишатися вдома, тримати дистанцію, дбати про власну безпеку.
Справа неодноразово відкладалась у зв`язку з оголошенням карантину на території України.
Позивач у судове засідання 18.03.2021 року не з`явилася, подала до суду заяву про слухання справи у її відсутності, на позовних вимогах наполягає та просить їх задовольнити. Також зазначила, що проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач у судові засідання 25.05.2020 року, 25.06.2020 року, 13.08.2020 року, 28.09.2020 року, 08.12.2020 року, 26.01.2021 року та 18.03.2021 року не з`явився. Судом направлялась на вищевказану адресу повістка про виклик до суду, однак конверт повернувся з відповідною відміткою, а тому на підставі ст.128-130 ЦПК України, особа вважається такою, що належним чином повідомлена про час, день та місце розгляду справи (а.с.30,40,42, 53). Окрім цього, виклик відповідача здійснювався оголошенням через веб-сайт Березівського районного суду Одеської області.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
У зв`язку з неявкою відповідача та не повідомленням ним про поважні причини такої неявки в судове засідання, суд зі згоди позивача вважає за можливе розглядати справу в заочному порядку та ухвалити заочне рішення, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.
В порядку ч.2 ст. 247 ЦПК України розгляд справи здійснюється судом без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі.
Суд вважає зазначити, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").
З огляду на вищевикладене, суд доходить висновку про розгляд справи за наявними в матеріалах справи доказами.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши і проаналізувавши докази, суд встановив наступне.
04.01.2020 року ОСОБА_2 згідно написаної власноручно розписки зобов`язався повернути борг в сумі 11 000 грн, що підтверджується розпискою (а.с.8).
Згідно зі статтею 1046 Цивільного кодексу України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.
На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей (стаття 1047 ЦК України).
Розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який боржник видає кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання від кредитора певної грошової суми або речей.
Аналогічна правова позиція висловлена в Постанові Верховного Суду України по справі № 564/2736/15-ц від 28 листопада 2018 року.
Отже, письмова форма договору позики внаслідок його реального характеру є доказом не лише факту укладення договору, але й факту передачі грошової суми позичальнику.
Статтею 202 ЦК України визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За своєю суттю розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який видається боржником кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання боржником від кредитора певної грошової суми або речей.
Відповідно до ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до ч. 1 ст. 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконанняним грошового зобов`язання.
Отже, в судовому засіданні знайшов підтвердження той факт, що відповідач станом на день розгляду справи свої зобов`язання за розпискою в обумовлений сторонами термін не виконав, позов визнав у письмовій заяві, а отже зобов`язаний повернути позивачу борг за розпискою.
Враховуючи наведене, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позову в частині, а саме: з відповідача підлягає стягненню сума боргу у розмірі 11 000 (одинадцять тисяч) гривень , яка складається за розпискою від 04.01.2020 року.
Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України: Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Разом з цим, щодо вимог про стягнення заборгованості з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, то в цій частині задоволенню не підлягають, оскільки позивачем за час розгляду справи не надано розрахунку саме такої заявленої вимоги.
Водночас, при подачі позову до суду позивачем було сплачено судовий збір в розмірі 840,80 грн, який вона просить стягнути з відповідача на її користь.
З урахуванням задоволення позовних вимог, з останнього підлягає стягненню судовий збір на користь позивача у розмірі 840 грн. 80 коп.
Керуючись ст.ст.10, 12, 81, 82, 89, 141, 247, 263-265, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 545, 625, 1046, 1047, 1049,1050 ЦК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (паспорт серії НОМЕР_1 виданий 23 червня 1998 року Березівським РВ УМВС України в Одеській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 ) суму боргу за розпискою у розмірі 11 000 (одинадцять тисяч) гривень 00 коп.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (паспорт серії НОМЕР_1 виданий 23 червня 1998 року Березівським РВ УМВС України в Одеській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 ) витрати, пов`язані зі сплатою судового збору в розмірі 840 грн.80 коп.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Відповідно до п.3 Прикінцевих положень Цивільного процесуального кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.
Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (паспорт серії НОМЕР_1 виданий 23 червня 1998 року Березівським РВ УМВС України в Одеській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 )
Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (проживає за адресою: АДРЕСА_1 ).
Суддя І.А. Римар