Справа № 758/3344/17
У Х В А Л А

18 березня 2021 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Васильченка О. В. ,

при секретарі - Поляновській О. І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву представника відповідача ОСОБА_1 , яким є адвокат Бродська Катерина Олександрівна про залишення позову без розгляду,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні суду перебуває цивільна справа № 758/3344/17 за позовом Заступника Генерального прокурора України до Київської міської ради, ОСОБА_1 , Головного територіального управління юстиції в м. Києві про визнання незаконним і скасування рішень про право власності на земельну ділянку та домоволодіння, визнання недійсним свідоцтва про право власності на земельну ділянку, визнання відсутнім права власності на земельну ділянку та домоволодіння.

В судовому засіданні від представника відповідача надійшла заява про залишення позову без розгляду.

Заява обґрунтована тим, що позовна заява може бути подана прокурором виключно на представництво інтересів держави. При цьому, в кожному конкретному випадку прокурор при зверненні до суду з позовом повинен довести існування обставин порушення або загрози порушення інтересів держави.

Участь прокурора в судовому процесі можлива за умови, крім іншого, обґрунтування підстав звернення до суду, а саме має бути доведено нездійснення або неналежне здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах суб`єктом влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтверджено відсутність такого органу.

Разом з тим, у справі № 758/3344/17 за позовом Заступника Генерального прокурора України вбачається, що Київська міська рада, яка на думку прокурора, допустила неналежне виконання своїх повноважень та вийшла у своєму рішенні від 20.11.2014 року № 432/432 «Про приватизацію земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 » за межі своєї компетенції, є відповідачем, хоча мала б бути позивачем в інтересах якого подано позов.

Таким чином, Заступником Генерального прокурора України належним чином не доведено ані нездійснення або неналежне здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах суб`єктом влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, та, водночас, не підтверджено відсутність такого органу.

За таких обставин, позивач просить суд залишити позов без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

В судовому засіданні представник позивача заперечував проти клопотання. Свої заперечення обґрунтував тим, що рішенням Київської міської ради від 20.11.2014 року № 432/432 «Про приватизацію земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 » спірне майно було передано у власність ОСОБА_1 .

При цьому ОСОБА_1 раніше не набув права власності на спірне майно на законних підставах, а рішення суду, яким це право підтверджено, винесено на підставі підроблених документів та без залучення до участі у справі дійсного власника - територіальну громаду м. Києва в особі КМР.

Зазначив, що КМР порушила встановлений загальнодержавний порядок безоплатної передачі спірної земельної ділянки, оскільки, ОСОБА_1 не є фактичним власником будівель, розміщених на цій землі, а тому не мав права на її отримання для їх обслуговування.

Отже, інтереси держави порушено органом місцевого самоврядування, який діяв всупереч її інтересів та вимогам чинного законодавства.

За таких обставин, прокурор є одноособовим позивачем у справі, а КМР як орган, що допустив порушення інтересів держави - відповідачем. Іншого компетентного органу, який би здійснював повноваження на представництво інтересів держави у спірних правовідносинах, не існує.

Суд, вивчивши клопотання та заперечення на клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Варто наголосити, що п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України чинної редакції Кодексу повністю корелюється зі змістом відповідної норми в редакції ЦПК України, чинної на час звернення позивача з цим позовом до суду - п. 2 ч. 1 ст. 207 ЦПК України.

З матеріалів справи вбачається, що предметом спору є про визнання незаконним і скасування рішення про право власності на земельну ділянку та домоволодіння, визнання недійсним свідоцтва про право власності на земельну ділянку, визнання відсутнім права власності на земельну ділянку та домоволодіння.

Згідно з ч. 2 ст. 45 ЦПК України (в редакції ЦПК України чинного на день звернення до суду з цим позовом), з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою (заявою), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача. Прокурор, який звертається до суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 25 Закону України "Про прокуратуру". Для представництва інтересів громадянина в суді прокурор також повинен надати документи, що підтверджують недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність відповідного громадянина, а також письмову згоду законного представника або органу, якому законом надано право захищати права, свободи та інтереси відповідної особи, на здійснення ним представництва. Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 121 цього Кодексу.

Ухвалою суду (судді Зарицька Ю.Л.) від 30.03.2017 року було повернуто позивачу позовну заяву у справі № 758/3344/17 в тому числі з підстав того, що в ній не зазначено в чиїх інтересах звертається до суду прокурор та наявність підстав для здійснення представництва.

Однак, ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 10.05.2017 року вищевказану ухвалу суду було скасовано та фактично зазначено про доведеність правових підстав звернення прокурора з цим позовом.

Зважаючи на те, що п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України передбачає, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи, а у справі № 758/3344/17 заінтересованою особою фактично є держава, суд не вбачає доведеним факту того, що в силу положень ЦПК України прокурор не має права на представництва інтересів держави шляхом звернення до суду з позовною заявою.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 257, ст. 353, п. 15.5 перехідних положень ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 , яким є адвокат Бродська Катерина Олександрівна про залишення позову без розгляду - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяО. В. Васильченко