Справа № 468/1054/20-ц
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

іменем України

16.11.2021 року Баштанський районний суд Миколаївської області в складі: головуючого - судді Янчук С.В., при секретарі Хижняк К.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Баштанка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

22.07.2020 року до Баштанського районного суду Миколаївської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості в сумі 200000 грн. за договором позики від 20.03.2019 року.

Ухвалою суду від 19.08.2020 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

20 січня 2021 року від позивача через канцелярію суду надійшла позовна заява в новій редакції про збільшення позовних вимог, відповідно до якої остання доповнила раніше заявлену вимогу вимогою щодо поділу майна, а саме квартири АДРЕСА_1 , придбаної під час перебування шлюбу з відповідачем.

Судове засідання призначено на 16.11.2021 року о 13.00 год.

В судове засідання позивач не з`явилась, від неї надійшла заява про розгляд справи у її відсутність та підтримання позову в повному обсязі.

В судове засідання відповідач не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений вчасно та належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Так, згідно ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 13 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Звернення особи за захистом своїх прав в позовному провадженні здійснюється шляхом подання позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 188 ЦПК України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Згідно п. 2 ч. 2, ч. 3 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Тобто, закон надає право позивачу об`єднати декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги виключно при зверненні з позовом до суду.

В подальшому, під час розгляду справи, позивач наділений правами виключно на зміну підстав або предмета позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог.

Верховним Судом напрацьовано правову позицію, відповідно до якої під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви (постанови від 09 липня 2020 року у справі №N 922/404/19, від 13 жовтня 2021 року у справі №N 664/3076/19).

Позивач, подавши позов в новій редакції, вказаних обставин не врахувала, фактично здійснила об`єднання позовних вимог (а не збільшення розміру позовних вимог) вже під час розгляду справи, що не допускається законом.

Крім того, слід зазначити, що заявлені позивачем вимоги (стягненя заборгованості за договором позики та поділ майна подружжя) жодним чином не пов`язані між собою підставою виникнення або поданими доказами, та не є основною та похідною позовними вимогами. До того ж позов про поділ вищевказаної квартири відноситься до правил виключної підсудності, розгляд якого здійснюється за місцезнаходженням даного майна, яке знаходиться за межами територіальної юрисдикції Баштанського районного суду Миколаївської області.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 , подана в новій редакцій 20.01.2021 року (датована 19.01.2020 року), не підлягає прийняттю до розгляду.

Керуючись ст.ст.49,188,258-260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В прийнятті до розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики та поділ майна подружжя, поданої 20.01.2021 року (датована 19.01.2020 року) - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя