Справа № 357/9923/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 березня 2021 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Кошель Б. І. ,

при секретарі - Тодосієнко О. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №6 міста Біла Церква за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Білоцерківвода», третя особа: Друга Білоцерківська міська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її рідний син ОСОБА_3 , після його смерті залишилося спадкове майно, яке складається із частини квартири АДРЕСА_1 . Вказує, що вона є спадкоємцем за законом, однак прийняти спадщину вона не може, оскільки вчасно не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Позивачка зазначає, що не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки проживала разом із ОСОБА_3 до дня його смерті та вважала, що прийняла спадщину шляхом вступу у фактичне володіння та управління спадковим майном. Крім того, в силу свого похилого віку позивачка має ряд захворювань, які загострилися після смерті сина, що також завадило звернутись вчасно до нотаріуса. Посилаючись на зазначені обставини, позивачка просила суд надати їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 09 грудня 2020 року у вищевказаній справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 18 лютого 2021 року закрито підготовче засідання в зазначеній справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судове засідання позивачка та її представник не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, представник позивачки подала до суду заяву про розгляд справи за їхньої відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлена належним чином, подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги визнала повністю.

Відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю «Білоцерківвода» у судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Третя особа у судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлена належним чином, подала до суду заяву про розгляд справи без участі її представника.

Суд, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи та надавши їм належну правову оцінку, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Згідно ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Стаття 3 ЦПК України визначає, що цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Після його смерті залишилося спадкове майно, яке складається із частини квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, видане згідно з наказом виробничого об`єднання «Білоцерківщина» №257 від 02 квітня 1996 року..

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 є сином позивачки ОСОБА_1 , що підтверджується повторним свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , повторним свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3 .

Отже, позивачка є спадкоємцем першої черги за законом.

Державний нотаріус Білоцерківського міської державної нотаріальної контори у Київській області Мельничук М.В. відмовив позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, яке залишилось після померлого ОСОБА_3 , оскільки спадщину у встановлений строк спадкоємець не прийняла, що підтверджується роз`ясненням №536/01-16 від 05.03.2019 року.

Згідно листа-роз`яснення державного нотаріуса Білоцерківського міської державної нотаріальної контори у Київській області Мельничук М.В. №536/01-16 від 05.03.2019, щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 нотаріальною конторою була заведена спадкова справа №38/2011 на підставі претензії кредитора Комунального підприємства Білоцерківської міської ради «Білоцерківводоканал». Спадкоємці не звертались до нотаріальної контори для прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Ст. 1270 ЦК України обумовлено строк для прийняття спадщини - шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, зокрема, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.

Згідно п. 24 вищевказаної постанови Пленуму Верховного суду України, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивачка у встановлений ст.1270 ЦК України строк не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, оскільки проживала разом із сином ОСОБА_3 до дня його смерті та вважала, що прийняла спадщину шляхом вступу у фактичне володіння та управління спадковим майном. Крім того, в силу свого похилого віку позивачка має ряд захворювань, які загострилися після смерті сина, зокрема калькульоз жовчного міхура та катаракту, що вбачається із медичної картки позивачки.

Суд вважає, що позивачем надано усі необхідні докази для встановлення поважності причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

А тому, враховуючи, що позивачка є спадкоємцем першої черги за законом, а також поважність причини, яка перешкоджала їй подати заяву про прийняття спадщини, суд вважає за можливе надати ОСОБА_5 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. ст.ст. 2, 3, 4, 12, 13, 81, 206, 263-265, 273 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_2 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом трьох місяців з дня вступу рішення суду в законну силу.

Рішення може бути оскаржене.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяБ. І. Кошель