Справа № 522/1222/16-ц
Провадження № 2/522/3415/21
УХВАЛА

20 грудня 2021 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Чернявської Л.М.,

за участі секретаря судового засідання Тофан Л.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду в місті Одесі матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

В січні 2016 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

За результатами автоматизованого розподілу справа передана для розгляду судді Приморського районного суду міста Одеси Свяченій Ю.Б., а ухвалою судді 29 січня 2016 року по справі відкрито провадження (а.с. 11).

Ухвалою Приморського районного суду міста Одеси від 16 травня 2016 року провадження по справі зупинено до розгляду по суті цивільної справи №522/1761/16-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору - ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Главацького Володимира Андрійовича про визнання договорів недійсними (а.с.38 -40).

Листом суду від 18 травня 2017 року повідомлено, що рішенням Приморського районного суду міста Одеси від 18 травня 2017 року відмовлено у задоволені позову ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору - ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Главацького Володимира Андрійовича про визнання договорів недійсними (а.с.48).

Ухвалою суду від 15 серпня 2017 року відновлено провадження по справі (а.с.59-60).

08.02.2018 року здійснений повторний автоматизований розподіл справи між суддями, справа передана для розгляду судді Бойчуку А.Ю. (а.с.74).

Ухвалою судді від 09 лютого 2018 року справа прийнята до провадження та призначено підготовче судове засідання по справі (а.с. 75).

Ухвалою Приморського районного суду міста Одеси від 29 березня 2018 року зупинено провадження у справі № 522/1222/16 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням до набрання законної сили судовим рішенням по справі 522/1761/16 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , приватний нотаріус ОМНО Главацький Володимир Андрійович про визнання частко недійсним договору позики грошей та визнання недійсним іпотечного договору і договору купівлі-продажу предмета іпотеки (а.с.86).

Згідно повторного авторозподілу на підставі розпорядження керівника апарату Приморського районного суду м. Одеси від 04.02.2019 року дана справа передана на розгляд судді Чернявській Л.М., в зв`язку з закінченням строку повноважень судді Бойчука А.Ю.

Ухвалою суду від 14 лютого 2019 року прийнято до провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Ухвалою суду від 29 січня 2020 року поновлено провадження по справі. Призначено до розгляду у відкритому підготовчому судовому засіданні.

Протокольною ухвалою суду від 11 жовтня 2021 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті.

В судове засідання 15 листопада 2021 року сторони не з`явились, сповіщались належним чином. Розгляд справи відкладено на 20 грудня 2021 року.

В судове засідання 20 грудня 2021 року сторони не з`явились, сповіщались належним чином. Позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання, що підтверджується конвертом, який повернувся до суду з відмітною про те, що за даною адресою, отримати повістки відмовились.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Так, в судове засідання 20 грудня 2021 року позивач/представник позивача не з`явились, що є черговою неявкою сторони позивача в судові засідання 15 листопада 2021 року та 20 грудня 2021 року про час, дату і місце яких позивач був повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Згідно ч. 3 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд встановив, що матеріали справи містять докази належного сповіщення сторони позивача про розгляд справи у судових засіданнях, що були призначені на 15 листопада 2021 року та 20 грудня 2021 року.

Згідно зі статтею 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20).

Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Заяв про розгляд справи за відсутності позивача/представника позивача до суду не надходило.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21) та у постанові Верховного Суду від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц.

Заяв, які суд міг би розцінювати як заяви про розгляд справи за відсутності позивача чи заяв про відкладення розгляду справи з огляду на поважність причин не можливості прибуття в судове засідання, позивачем не подавалось.

Причин для відкладення розгляду справи, які можуть бути визнані поважними та підстав для неприбуття сторони позивача в судові засідання не було.

Отже, причин для відкладення розгляду справи, які можуть бути визнані поважними та підстав для неприбуття сторони позивача в судові засідання не було.

З огляду на складність змісту правовідносин між сторонами, справа не може бути розглянута без участі позивача. Справа вже тривалий час знаходиться в провадженні суду при цьому позивач не вчиняє будь-яких дій для прискорення розгляду справи.

Відповідно до п.11 ч.3 ст. 2 ЦПК України, основною засадою (принципом) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Суд розцінює безпідставні неявки сторони позивача, що сповіщений належним чином про час, дату і місце судового засідання як зловживання позивачем/представником позивача своїми процесуальними правами, що є недопустимим.

Крім того, відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав і обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставити лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин, суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням перебуває в провадженні Приморського районного суду м. Одеси з січня 2016 року.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Згідно ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Внаслідок чого, суд вважає, що позивач допустив безпідставні неявки в судові засідання, а 15 листопада 2021 року та 20 грудня 2021 року зважаючи також на те, що позивач є безпосередньою особою, яка має бути заінтересована в належному розгляді справи, так як позивач звертаючись до суду мав намір захистити свої права.

Отже, аналіз викладених вище обставин, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення позивачем своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразились систематичному не з`являнні в судові засідання, з метою зловживання своїми правами та безпідставного затягування судового розгляду справи.

За таких обставин, суд вважає можливим застосувати наслідки, які передбачені ст. 257 ЦПК України та залишити без розгляду позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Керуючись п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Суддя Л.М. Чернявська