Справа № 720/880/21
Провадження № 2/720/419/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2021 року Новоселицький районний суд Чернівецької області

в складі:

головуючого судді Оленчука І.В.,

секретаря Єфтемій М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Новоселиця Чернівецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням до відповідача ОСОБА_2 вказавши в ньому, що вона являється власниками господарства розташованого по АДРЕСА_1 .

Відповідач по справі зареєстрована в даному господарстві так як являється колишньою невісткою та дружиною члена сім`ї позивача, однак з 2017 року не проживає у ньому.

Реєстрація відповідача в даному господарстві перешкоджає позивачу у можливості розпоряджатися даним приватним нерухомим майном на свій власний розсуд як власника такого.

В позові зазначається, що відповідач не проживає в належному позивачу господарстві, а тому просить визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням розташованим по АДРЕСА_1 .

Позивач в судове засідання не з`явилась, однак від її представника надійшла заява відповідно до якої позовні вимоги підтримав, просив розглянути справу без їх участі та не заперечував щодо винесення заочного рішення по справі.

Відповідач у встановлений судом строк, на адресу суду відзиву на позовну заяву не надала, а також в судове засідання не з`явилася та не повідомила суд про поважні причини своєї неявки, будучи належним чином повідомленою про час і місце судового розгляду справи.

Зі згоди позивачів, суд ухвалює заочне рішення, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Відповідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи вважає, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 являється власником господарства, що розташоване по АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 02.10.2020 року №226510313. (а.с. 13).

Житловим будинком, де відповідач ОСОБА_2 зареєстрована, вона не користується та не проживає з 2017 року, що підтверджується актом опитування сусідів від 07.10.2020 року затверджений головою Припрутської сільської ради Новоселицького району Чернівецької області, під час складання якого з пояснень сусідів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 було встановлено що відповідач не проживає в будинку по АДРЕСА_1 з 2017 року по теперішній час (а.с.7).

Реєстрація відповідача в спірному господарстві перешкоджає позивачу у можливості розпоряджатися приватним нерухомим майном на свій власний розсуд як власник такого.

Згідно зі ст. 150 ЖК Української PCP, громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Статтею 156 ЖК Української PCP встановлено, що члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням.

Відповідно до ст. 41 Конституції України - кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно змісту ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Статтею 319 ЦК України визначено, що саме власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

За ч. 1 ст. 321 ЦК України - право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно до ст. 391 ЦК України - власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування і розпоряджання своїм майном.

Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України - член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом, у разі його відсутності без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

На підставі викладеного, дослідивши надані позивачем документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення в повному об`ємі, а ОСОБА_2 , слід визнати такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Відповідно до вимог ст.ст. 120, 123 ЦК УРСР, ст.ст. 150, 156 ЖК УРСР, ст.ст. 317, 319, 321, 391, 405 ЦК України, керуючись ст.ст. 263, 265, 268, 273, 280, 282, 284, 289, 430 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Винести заочне рішення.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, домоволодінням, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Чернівецького апеляційного суду Через Новоселицький районний суд Чернівецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя: І.В. Оленчук