Справа № 495/7588/21
№ провадження 2/495/2663/2021
УХВАЛА

Про самовідвід судді

"16" вересня 2021 р. м.Білгород-Дністровський

Суддя Білгород - Дністровського міськрайонного суду Одеської області Прийомова О.Ю., розглянувши в м. Білгород-Дністровському матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, -

ВСТАНОВИВ:

У провадження судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Прийомової О.Ю. надійшла цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою.

Під час вивчення цивільної справи встановлено наступне.

13.09.2021 року згідно протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 13.09.2021 року, вказана справа надійшла в провадження судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Шевчук Юлії Валеріївни.

Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 14.09.2021 року, суддя Шевчук Юлія Валеріївна заявила самовідвід від розгляду справи з огляду на те, що батько позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , займав посаду голови Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області, а суддя Шевчук Ю.В. працювала помічником голови Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Смаглій В.М. та знаходилася у його безпосередньому підпорядкуванні.

Згідно розпорядження №358 від 15.09.2021 року, здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями, та вказана справа надійшла в провадження судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Прийомової Ольги Юріївни.

Однак, згідно обліково-статистичних данних суду, суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Прийомова Ольга Юріївна, неодноразово розгялядала справи, де учасником справи був ОСОБА_2 .

Окрім цього, позивач ОСОБА_1 , є сином ОСОБА_4 , який займав посаду голови Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області, під час здійснення правосуддя суддею Прийомовою Ольгою Юріївною.

Приймаючи до уваги наведене вище, для того, щоб у сторін не виникало сумніві у неупередженості та необ`єктивності судді при призначення судових засідань та при розгляді даної справи, суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Прийомова Ольга Юріївна, вважає за необхідне заявити собі самовідвід від розгляду данної справи.

Відповідно ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ст. 39 ЦПК України, за наявності підстав, зазначених у ст. 39 ЦПК України, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно до ч.1 ст. 40 ЦПК України, питання про самовідвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

У відповідності до ч .9 ст. 40 ЦПК України, питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

Відповідно до положень ст. 83 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», суддю може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності в порядку дисциплінарного провадження за порушення вимог щодо неупередженого розгляду справи, зокрема порушення правил щодо відводу (самовідводу).

Під час розгляду справи суд має бути безстороннім і незалежним, не повинен виявляти будь-яку упередженість та особливі переконання, чітко дотримуватися вимог закону. Але, у зв`язку із вказаними обставинами, сторони по справі можуть поставити під сумнів законність дій судді і неупередженість суду.

Під час прийняття рішення про самовідвід по вищевказаній цивільній справі, суд також приймає до уваги положення ст.3 Європейського статуту судді, яка передбачає, що суддя не тільки повинен бути неупередженим, але й має сприйматися будь-ким як неупереджений.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у відповідній частині передбачено: «Кожен має право на справедливий розгляд його справи…незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру…».

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри в неупередженості, повинен заявляти собі самовідвід.

Вимога «безсторонності», згідно з судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Білуха проти України», «Салов проти України», «Мироненко проти України», «Фельдман проти України») характеризується двома критеріями: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання судді у конкретній справі, а другий - у з`ясуванні того, чи забезпечив суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу у сторін.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п.26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії", від 28 жовтня 1998 року, п.45).

У справі "П`єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

У п. 2.5 «Бангалорських принципів поведінки судді» (схвалені резолюцією Економічною та Соціальною радою ООН від 27 липня 2006 року № 2006/23) зазначається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви у неупередженості судді.

Таким чином, приймаючи до уваги, що батько позивача ОСОБА_1 займав посаду голови Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області під час здійснення правосуддя суддею Прийомовою Ольгою Юріївною, що суддя Прийомова Ольга Юріївна неодноразово виносила рішення по справам, стороною в яких був відповідач ОСОБА_2 , тобто для того, щоб у сторін не виникало сумніву в об`єктивності та неупередженості судді при призначенні судових засідань та розгляді цієї справи, суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Прийомова Ольга Юріївна, вважає за необхідне заявити собі самовідвід від розгляду данної справи.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 36-37, 39-40 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заявити самовідвід судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Прийомовій Ользі Юріївні від розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою.

Матеріали заяви №495/7588/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою - передати до канцелярії Білгород-Дністровського міськрайонного суду для подальшого розподілу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя: