Провадження № 2/638/5021/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Невеніцина Є.В.,

за участю секретаря Суркової М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Харкові в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернулась до суду з позовом, в якому просить призначити позивачу додатковий строк два місяці, починаючи з дня наступного після набрання рішенням законної сили, для подачі заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Свої вимоги обґрунтовує тим, що померла перебувала на обліку як внутрішньо переміщена особа у м.Харкові, де у Головному управлінні ПФУ в харківській області отримувала пенсійні виплати та після її смерті відкрилася спадщина на залишок недоотриманої пенсії. Позивач спадщину у встановлений законом термін не прийняла, оскільки проживає на тимчасово окупованій території та у неї були складнощі в отриманні свідоцтва про смерть, після смерті погіршився її стан здоров`я та запроваджено карантинні обмеження.

У судове засіданні учасники справи не з`явились, про час та місце слухання справи повідомлялись вчасно та належним чином, представник позивача та представники відповідачів надали заяви про слухання справи за їх відсутності.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного.

Згідно копії паспорта НОМЕР_1 , копії свідоцтва про народження № НОМЕР_2 , копії свідоцтва про одруження № НОМЕР_3 позивач є дочкою ОСОБА_2 . Згідно копії свідоцтва № НОМЕР_4 ОСОБА_2 помела ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Ровеньки Луганської області, актовий запис складено 12.06.2021 року. Згідно офіційного веб-порталу «Судова влада України» та Єдиного реєстру судових рішень ОСОБА_1 зверталась до Подільського районного суду м.Києва про встановлення факту смерті її матері (справа № 758/7524/21).

За повідомленням Першої Харківської міської державної нотаріальної контори після смерті ОСОБА_2 спадкової справи не заведено.

Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою або застереженням. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Частиною 1 статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживає постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною 2 ст. 1220 ЦК України, передбачено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З роз`яснень, викладених у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідачами у справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Судом встановлено, що позивач у передбачений законом шестимісячний строк не подала заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті її матері, а також належним чином не подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини в порядку ст.1269 ЦК України.

Проте, вирішуючи питання про наявність поважної причини для пропуску встановленого законом шестимісячного строку, суд виходить із загальновідомих обставин.

Так, згідно з наказом президента України №116/2018 від 30 квітня 2018 року введено дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 30 квітня 2018 року «Про широкомасштабну антитерористичну операцію в Донецькій та Луганській областях» (додається, для службового користування).

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» з 12 березня до 3 квітня 2020 р. на усій території України було введено карантин та встановлено численні обмеження в пересуванні. В подальшому на підставі постанови КМУ від 9 грудня 2020 р. № 1236 карантин був продовжений.

Яке вбачається з наявних доказів позивач зареєстрована на тимчасово окупованій території Луганської області у м.Ровеньки, як і її померла мати, яка як внутрішньо переміщена особа була зареєстрована у м.Харкові.

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Отже шестимісячний строк закінчився 06.04.2021 року. Позивач не змогла прибути до спливу вказаного строку з об`єктивних причин, оскільки загальновідомим фактом є обмеження незаконними збройними формуваннями, які діють на тимчасово окупованих територіях Луганської області, права виїзду громадян України з окупованих територій через КПВВ на підконтрольну територію області. Також, позивач вимушена була спочатку звертатися до суду із заявою про встановлення факту смерті її матері і лише після цього звертатися до нотаріусу для відкриття спадщини.

Суд враховує позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 17 жовтня 2018 року по справі № 681/203/17, у якій зазначено, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що пропущений строк для прийняття спадщини є незначним, суд приходить до висновку, що позивач через поважні причини пропустила цей строк на прийняття спадщини, а тому позовна заява підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.1270,1272 ЦК України, ст.ст.12,13, 141,263,264,265 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (зареєстрована: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса для листування: АДРЕСА_2 ) до Харківської міської ради (м.Харків, м-н Конституції, 7), Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (м.Харків, м-н Свободи, Держпром, 3 під., 2 пов.) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк два місця на прийняття спадщини з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий Є.В.Невеніцин