Ухвала

19 лютого 2021 року

м. Київ

справа № 756/1512/19

провадження № 61-18775ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Мартєва С. Ю. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Фаловської І. М.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 та його адвоката Фогеля Володимира Володимировича на постанову Київського апеляційного суду від 24 листопада 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю як подружжя без реєстрації шлюбу, поділ майна придбаного під час спільного проживання, визнання права власності на майно,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2020 року до Верховного Суду надійшла зазначена касаційна скарга.

Ухвалою Верховного Суду від 23 грудня 2020 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків касаційної скарги.

Ухвалою Верховного Суду від 25 січня 2021 року ОСОБА_1 та його адвокату Фогелю В. В. продовжено строк для усунення недоліку касаційної скарги.

У лютому 2021 року ОСОБА_1 та його адвокат Фогель В. В. виконали вимоги суду та усунули недолік касаційної скарги.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно із частиною першою статті 394 ЦПК України одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Підставами касаційного оскарження ОСОБА_1 та його адвокат Фогель В. В. зазначають неправильне застосування судом статей 21, 60, 74 СК України без урахування висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених в постановах Верховного Суду України: від 23 вересня 2015 року у справі № 6-1026цс15, від 25 січня 2018 року у справі № 337/5266/15-ц, від 24 травня 2017 року у справі № 6-843цс17, від 08 листопада 2017 року у справі № 6-1447цс17, від 01 липня 2015 року у справі № 6-612цс15, від 01 липня 2015 року у справі № 6-612цс15, від 18 травня 2016 року у справі № 6-1327цс15; від 16 грудня 2015 року у справі № 6-2641цс15, від 23 грудня 2013 року у справі № 6-135цс13, від 23 вересня 2015 року у справі № 6-1026цс15, від 08 червня 2016 року у справі № 6-2253цс15; постановах Верховного Суду: від 10 липня 2019 року у справі № 369/5481/16, від 29 січня 2020 року у справі № 379/3191/15-ц.

Крім того, ОСОБА_1 та його адвокат Фогель В. В. підставою касаційного оскарження зазначають відсутність висновку щодо необхідності встановлення судами джерела (матеріальних коштів), а також ціль придбання майна, що в подальшому зробить можливим визначити правовий статус такого майна.

Касаційна скарга подана з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України, зокрема касаційна скарга містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 1 та 3 частини другої статті 389 ЦПК України.

З урахуванням наведеного касаційне провадження у цій справі необхідно відкрити.

У касаційній скарзі викладено клопотання про зупинення виконання постанови Київського апеляційного суду від 24 листопада 2020 року до закінчення касаційного провадження.

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.

Наведені у клопотанні доводи про те, що позивач просить зняти арешт з спірної квартири і може продати або подарувати Ѕ частину квартири, право власності на яку визнав суд апеляційної інстанції, дають підстави для зупинення виконання постанови Київського апеляційного суду від 24 листопада 2020 року.

Керуючись статтями 389, 390, 392, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження у справі.

Витребувати з Оболонського районного суду міста Києва справу № 756/1512/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю як подружжя без реєстрації шлюбу, поділ майна придбаного під час спільного проживання, визнання права власності на майно.

Зупинити виконання постанови Київського апеляційного суду від 24 листопада 2020 року до закінчення касаційного провадження.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз'яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у двадцятиденний строк з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. Ю. Мартєв

С. О. Карпенко

І. М. Фаловська