Справа № 214/1939/21
2-с/214/114/21
У Х В А Л А

Іменем України

17 грудня 2021 рокусуддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Малаховська І.Б., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу у справі № 214/1939/21, -

Встановив:

16 грудня 2021 року заявник ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про скасування судового наказу про скасування судового наказу у справі № 214/1939/21

В обґрунтування заяви вказує, що вищезазначений судовий наказ є необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню , оскільки стягувачем не враховано суму нарахованої йому субсидії.

Відповідно до частини другої статті 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Крім того, відповідно до п.3 ч.5 ст.170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додаються, зокрема, клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно ч.2 ст.171 ЦПК України, заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

При цьому, ЦПК України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Таким чином, у кожному випадку, суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише за умови особливих непереборних обставин.

Зі змісту заяви боржника та матеріалів справи вбачається, що заявник копію судового наказу отримав 22 листопада 2021 року, однак, до судуд з заявою про скасування спірного судового наказу звернувся лише 16 грудня 2021 року

Положеннями частини другої статті 170 ЦПК України визначено право боржника звернення до суду з заявою про скасування судового протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу.

Враховуючи, вищевикладене, суд вважає що заявником пропущено строки звернення до суду з заявою про скасування судового

Однак, звертаючись до суду з заявою про скасування заявник не надав суду клопотання про поновлення пропущеного процесуального строк, встановленого ст. 170 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про необхідність повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 170-171 , 260, 353 ЦПК України,суд,-

Постановив:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу у справі № 214/1939/21 повернути заявникові.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя І.Б. Малаховська