Справа № 309/295/21
Провадження № 2/309/74/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2021 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого судді Волощук О.Я.

при секретарі Вайнраух Н.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду м. Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю та визнання права власності на 1/2 частки житлового будинку,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулося до суду із позовом до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю та визнання права власності на 1/2 частки житлового будинку.

Позовні вимоги вмотивовано тим, що 25 вересня 1993 року між сторонами зареєстровано шлюб у відділ ЗАГСу Хустської державної адміністрації за актовим записом №199. Рішенням Хустського районного суду Закарпатської області від 31.03.2020 року шлюб між сторонами розірвано.

У шлюбі у сторін народилося двоє дітей: син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які є повнолітніми.

За час перебування в шлюбі протягом 1998 -1999 років позивачем та відповідачкою ОСОБА_2 побудовано житловий будинок з надвірними спорудами (літня кухня, господарський сарай, хлів) за адресою: АДРЕСА_1 .

Житловий будинок одноповерховий, з підвальними приміщеннями, загальною площею 206,2 кв.м., житловою площею 54,7 кв.м., площа підвалу 105,6 кв.м., ринкова вартість, якого згідно висновку про вартість об`єкта оцінки, виготовленого суб`єктом оціночної діяльності-ТОВ «Ріалті-О» становить 100008 гривень.

Вказані обставини підтверджуються актом державної технічної комісії про готовність закінченого будівництвом об`єкта до експлуатації №118 від 08.09.1999 року, де забудовником є ОСОБА_2

Свідоцтво № 2737 від 12.09.1999 року про право власності на житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 видано на ім`я відповідачки ОСОБА_2 зберігається у відповідачки.

Житловий будинок збудовано подружжям під час перебування у шлюбі, є спільною сумісною власністю подружжя, правовстановлюючі документи на житловий будинок видані на ім`я відповідачки, з метою захисту своїх майнових прав на майно, оскільки шлюб між сторонами розірвано, згоди на добровільний поділ майна відповідачкою не надано, позивач змушений звернутися до суду із даним позовом.

Позивач просить ухвалити рішення про визнання спільною сумісною власністю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 , 1972 року народження житлового будинку з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1 ; визнати за ним право власності на 1/2 частину житлового будинку та надвірних споруд (літня кухня, господарський сарай, хлів) за адресою: АДРЕСА_1 .

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився. Представник позивача адвокат Стець М.І. подав до суду заяву про зменшення позовних вимог: просив визнати спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 житловий будинок АДРЕСА_1 , визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 . В частині визнання права власності за ОСОБА_1 на надвірні споруди відмовити. Розгляд справи просив провести у відсутності позивача та його представника, уточнені позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд їх задоволити.

Відповідачка ОСОБА_2 , її представник-адвокат Лукачко І.Й. до суду не з`явилися. Представник відповідачки ОСОБА_5 подав відзив на позов в обґрунтування якого зазначив про те, що відповідно до даних технічного паспорту надвірна споруда - літня кухня за адресою АДРЕСА_1 не побудована, а тому позовна вимога в частині визнання за позивачем права власності на ? частину надвірних споруд літньої кухні, сараю та хліва є безпідставною. Уточнені позовні вимоги відповідачка визнає, ОСОБА_2 не заперечила щодо визнання спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2 житлового будинку АДРЕСА_1 , визнання за ОСОБА_1 права власності на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 . Розгляд справи просив провести у відсутності відповідачки та її представника.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Розгляд справи проведено у відсутності сторін, відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

В судовому засіданні встановлено, що 25 вересня 1993 року між сторонами зареєстровано шлюб у відділ ЗАГСу Хустської державної адміністрації за актовим записом №199. Рішенням Хустського районного суду Закарпатської області від 31.03.2020 року шлюб між сторонами розірвано.

У шлюбі у сторін народилося двоє дітей: син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які є повнолітніми.

За час перебування в шлюбі протягом 1998 - 1999 років позивачем та відповідачкою ОСОБА_2 побудовано житловий будинок з надвірними спорудами (літня кухня, господарський сарай, хлів) за адресою: АДРЕСА_1 .

Право власності на житловий будинок зареєстровано за відповідачкою ОСОБА_2 , що стверджується свідоцтвом № 2737 від 12.09.1999 року про право власності на житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст.60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності. Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Набуття майна за час шлюбу створює презумпцію виникнення права спільної сумісної власності. Ні дружина, ні чоловік не зобов`язані доводити наявність права спільної сумісної власності на майно, набуте у шлюбі. Відповідно до вищевказаної норми СК України воно вважається таким, що належить подружжю.

Відповідно до ст. 63 СК України дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

Згідно ч. 1 ст. 70 СК України частки майна дружити та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. Поділ спільного майна подружжя може бути проведений як під час перебування в шлюбі так і після розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У відповідності до вимог ч.1 ст. 142 ЦПК України у зв`язку із визнанням відповідачем позову позивачу підлягає повернення з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого ним при поданні позову.

Керуючись 81, 82, 83, 184 , 259 , 263, 265, 268 ЦПК України, ст. ст. 372 Цивільного кодексу України, ст. 60-72 Сімейного кодексу України, Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод суд,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 - задоволити.

Визнати спільною сумісною власністю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , мешканцем АДРЕСА_1 та ОСОБА_2 , 1972 року народження, РНОКПП, мешканки АДРЕСА_1 житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , мешканцем АДРЕСА_1 право власності на 1/2 частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Повернути позивачу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , мешканцю АДРЕСА_1 із державного бюджету суму сплаченого нею судового збору за подання позову в розмірі 50%, що становить 954,50 грн.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з моменту його оголошення до Закарпатського апеляційного суду через Хустський районний суд Закарпатської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи Закарпатським апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: Волощук О.Я.