Справа № 185/7128/21
Провадження № 2/185/3229/21
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

29 грудня 2021 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Болдирєвої У.М. з участю секретаря судового засідання Таран Н.Ю., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

28 серпня 2021 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання дитини.

Позивач посилається на те, що від шлюбу з відповідачем має дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Шлюбні відносини припинені, відповідач залишила сім`ю і з початку липня 2021 року проживає окремо з іншим чоловіком. Подальше збереження шлюбу є неможливим і суперечить інтересам сторін.

З відповідачем не досягнуто домовленості щодо утримання дитини, яка проживає разом з позивачем.

Тому позивач просив розірвати шлюб, укладений 20 листопада 2004 року між ним і відповідачем, стягнути з відповідача аліменти на утримання дитини у розмірі 1/4 частки заробітку (доходу) щомісячно до повноліття дитини.

13 вересня 2021 року було відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Копія ухвали про відкриття провадження у справі та позовної заяви з додатками направлялися судом за адресою проживання відповідача АДРЕСА_1 , отримана відповідачем 27 жовтня 2021 року.

Відзиву на позов не надійшло. Учасниками справи не подано клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, також не подано заяви із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

19 жовтня 2021 року надійшла уточнена позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, за змістом якої ОСОБА_1 відмовляється від позову в частині стягнення аліментів на утримання дитини.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з положеннями статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Тому суд повинен розглянути справу за обсягом позовних вимог, які зменшені позивачем шляхом подання відповідної заяви до початку першого судового засідання.

Відповідно до частини 2 статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

З матеріалів справи видно, що 20 листопада 2004 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Павлоградського міського управління юстиції Дніпропетровської області зареєстрований шлюб між громадянами України ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , про що складено відповідний актовий запис № 651. У зв`язку з реєстрацією шлюбу прізвище ОСОБА_4 змінено на « ОСОБА_5 » (а.с.7).

ІНФОРМАЦІЯ_2 народилась ОСОБА_3 , батьками дитини записані ОСОБА_1 , ОСОБА_2 (а.с.8).

За змістом позовної заяви, сторони фактично не підтримують шлюбні відносини і спільно не проживають, подальше збереження шлюбу суперечить їх інтересам.

Вжиття судом заходів щодо примирення подружжя є недоцільним, оскільки жодна зі сторін не подала такого клопотання.

Відповідно до положень статті 51 Конституції України, статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Як передбачено статтею 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідач ОСОБА_2 не заявила про бажання відновити своє дошлюбне прізвище, тому після розірвання шлюбу її прізвище слід залишити без змін.

Згідно з частиною 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивачем сплачено судовий збір при зверненні до суду у розмірі 908 грн, що підтверджується квитанцією від 28 серпня 2021 року (а.с.1).

Виходячи з загальних засад регулювання сімейних відносин справедливості, добросовісності та розумності, враховуючи рівність прав та обов`язків жінки та чоловіка у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 1/2 частка сплаченого ним судового збору, яка складає 454 грн.

Керуючись статтями 264-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Задовольнити повністю позов ОСОБА_1 .

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 20 листопада 2004 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Павлоградського міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 651.

Після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_2 залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати на сплату судового збору у розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

- ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

- ОСОБА_2 , АДРЕСА_1 , РНОКПП невідомий.

Суддя У.М. Болдирєва