КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/9944/2021
справа №359/9802/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2021 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Поліщук Н.В.

суддів Андрієнко А.М., Соколової В.В.

за участю секретарів судового засідання Чепур Н.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 21 квітня 2021 року, ухвалене під головуванням судді Яковлєвої Л.В.

у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного авіаційного підприємства "Україна", Державного підприємства "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" про зобов`язання вчинити дії та відшкодування моральної шкоди,-

встановив:

В грудні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, уточненим в ході розгляду справи, та просила ухвалити рішення, яким:

- зобов`язати ДП "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" розблокувати особисту перепустку громадянки України ОСОБА_1 та скасувати обмеження її доступу до контрольованої зони аеропорту "Бориспіль";

- зобов`язати ДП "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" поновити строк дії та припинити блокування особистої перепустки громадянки України ОСОБА_1 до контрольованої зони аеропорту "Бориспіль";

- стягнути солідарно з ДАП "Україна" та ДП "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" 300000 грн. моральної шкоди.

Вимоги обґрунтовує тим, що з 2000 року працює на посаді бортпровідника ДАП "Україна".

Посилається на те, що згідно із листом №61214/17-500-1470 Посольства України у Фінляндській Республіці на адресу ДАП "Україна" останнє проінформовано, що 08 листопада 2018 року під час виконання службових обов`язків у м.Гельсінкі (Фінляндія), ОСОБА_1 затримана співробітниками приватної охоронної компанії у торгівельному центрі Jumbo, нібито, за спробу крадіжки товарів. Поліцією Фінляндії зазначене зареєстровано як правопорушення - дрібна крадіжка, у зв`язку із чим накладено штраф.

27 листопада 2018 року наказом ДАП "Україна" утворено комісію для проведення службового розслідування, за наслідками якого 27 грудня 2018 року видано наказ №258, яким ОСОБА_1 оголошено догану та позбавлено премії, зменшено винагороду, позбавлено надбавок.

Окрім того, 22 грудня 2018 року на засіданні аеропортового комітету з безпеки ДП "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" прийнято рішення про блокування особистої перепустки ОСОБА_1 відповідно до частини 3 статті 53 Закону України "Про Державну програму авіаційної безпеки цивільної авіації".

Вказує, що прийняття такого рішення можливо було лише у зв`язку із інформуванням ДП "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" про обставини інциденту. У зв`язку іх цим зазначає, що ДАП "Україна" надало широкого розголосу інформації, чим принизило честь та гідність ОСОБА_1 .

Також посилається на те, що згідно із частиною 3 статті 53 Закону України "Про Державну програму авіаційної безпеки цивільної авіації" блокування перепустки можливе лише, зокрема, у разі скоєння кримінального правопорушення, наявності судимості, проте згідно із даними довідки МВС України від 05 березня 2020 року ОСОБА_1 до кримінальної відповідальності раніше не притягувалася, відповідно судимостей не має.

Застосовані обмеження позбавляють її можливості виконувати посадові обов`язки бортпровідника, втратила можливість на проходження підготовки бортпровідників, що відбувається в контрольованих зонах аеропорту. В досудовому порядку питання вирішити не вдалося.

У зв`язку із тим, що термін дії перепустки скінчився 30 травня 2020 року, уточнила позовну заяву відповідною вимогою.

Посилається на спричинення моральної шкоди.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 21 квітня 2021 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з ухваленим рішенням, ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу, у якій просить рішення в частині відмови у задоволенні позовних вимог про зобов`язання ДП "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" поновити строк дії та припинити блокування особистої перепустки громадянки України ОСОБА_1 до контрольованої зони аеропорту "Бориспіль" скасувати та ухвалити в цій частині нове рішення про задоволення таких вимог.

Посилається на безпідставність висновків суду, що вона у супроводі уповноваженої особи мала змогу потрапляти у контрольовану зону аеропорту та брати участь у навчаннях. Так, вказує, що мала змогу потрапляти на адміністративну територію ДАП "Україна", а не в контрольовану зону аеропорту.

Вказує, що в ході розгляду справи ДП "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" надало їй положення про перепустки ДП "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" в редакціях від 26 вересня 2016 року та від 20 грудня 2019 року, однак таке положення не було надано суду, у зв`язку із чим просить його долучити.

Зазначає, що тільки під час розгляду справи дізналась про списання перепустки 01 січня 2019 року. У зв`язку із скасуванням перепустки зазначає про незначимість всіх здійснених листувань щодо її поновлення. З огляду на викладені обставини просить долучити таке листування.

Окрім того, вказує, що в положенні відсутня процедура списання перепустки. При цьому представник ДП "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" вказував на відсутність у Положенні процедури поновлення, тоді як таке унормовано в пункті 5.1.3 Положення.

Висновки суду з посиланням на одноденні перепустки в зону аеропорту вважає безпідставними, оскільки вона не знала про існування такого виду перепусток.

Щодо висновків суду з посиланням на обставини, що мали місце у торгівельному центрі в м.Гельсінкі, то зазначає, що суд не залучив фахівця з права відповідної країни та чи можливо уважати скоєне правопорушення кримінальним. Посилається на те, що в українському законодавстві караність за дрібну крадіжку регламентується Кодексом України про адміністративні правопорушення (статті 51), тобто такий проступок не є кримінальним.

ДП "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" подано відзив на апеляційну скаргу. Посилається на законність рішення суду першої інстанції, що ґрунтується на правилах видачі перепусток та доступу до контрольованих зон аеропорту осіб, які таких перепусток не мають.

ДАП "Україна" подано відзив на апеляційну скаргу. Посилається на те, що отримання перепустки вимагає дотримання обумовленої процедури, що не може бути заміщена рішенням суду. При цьому рішення про позбавлення права доступу до аеропорту позивач не оскаржила.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 доводи апеляційної скарги підтримала.

Представник ДП "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" - Сінькевич В.А. та представник ДАП "Україна" - Білий О.О. заперечували проти апеляційної скарги, посилаючись на законність рішення суду першої інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, осіб, які з`явились в судове засідання, розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого по справі судового рішення, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Установлено, що ОСОБА_1 працює у ДАП "Україна" на посаді бортпровідника служби бортпровідників льотного комплексу.

Посольство України у Фінляндській Республіці листом №01-19/2409 від 29 листопада 2018 року на ім`я т.в.о. Генерального директора ДАП "Україна" повідомило, що посольство 08 листопада 2018 року отримало інформацію про затримання в першій половині дня у торговому центрі "Jumbo", неподалік аеропорту "Гельсінкі-Вантаа" бортпровідника ДАП "Україна" ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та її утримання охороною супермаркету під час очікування працівників поліції. За наслідком проведення перемовин, зустрічей та направлення запитів посольством 20 листопада 2018 року отримано інформацію, на підставі якої встановлено, що 08 листопада 2018 року об 11 год. 10 хв. поліцією Фінляндії зареєстровано правопорушення за фактом здійснення ОСОБА_1 спроби крадіжки товарів у магазині "K-City Market" торгівельного центру "Jumbo" в м.Вантаа (справа 5560/R/58978/18, "дрібна крадіжка"). З урахуванням положень Кримінального кодексу Фінляндської Республіки (ст.3, розділ 28 КК Фінляндії, "Дрібна крадіжка"), після прибуття поліції на місце події та фіксації правопорушення ОСОБА_1 виписано штраф в розмірі 36 євро.

Наказом ДАП "Україна" від 22 грудня 2018 року №258/Від за результатами службового розслідування встановлено, що під час виконання рейсу 08 листопада 2018 року у м.Гельсінкі бортпровідником служби бортпровідників льотного комплексу ОСОБА_1 вчинені дії, які дають підстави для втрати довір`я до неї з боку керівництва підприємства, порушено вимоги посадової інструкції бортпровідника служби бортпровідників від 16 лютого 2017 року №6 та інструкції "Про правила поводження бортпровідників при виконанні польотів за кордон", затвердженої наказом ДАП "Україна" від 06 грудня 2000 року №501, на підставі чого до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани, внаслідок якого ОСОБА_1 позбавлено премії за підсумками роботи за грудень 2018 року, премії за підсумками роботи за 4-й квартал 2018 року, зменшено винагороду за підсумками роботи за рік на 50%, позбавлено надбавок за високі досягнення та за виконання особливо важливої роботи у грудні 2018 року.

Пунктом 8 зазначеного наказу відділу кадрів, за наявності відповідної вакантної посади, наказано запропонувати ОСОБА_1 відповідно до її кваліфікації іншу посаду, не пов`язану із обслуговуванням матеріальних цінностей.

Відповідно до даних витягу з протоколу засідання аеропортового комітету з безпеки від 22 грудня 2018 року №90-29-18 вирішено позбавити, зокрема, ОСОБА_1 доступу до контрольованих зон ДП "Міжнародний аеропорт "Бориспіль". Рішення прийнято на підставі частини 3 статті 53 Державної програми авіаційної безпеки цивільної авіації.

Відповідно даних довідки МВС України станом на 05 березня 2020 року ОСОБА_1 до кримінальної відповідальності не притягувалася, не погашеної чи незанятої судимостей не має та в розшуку не перебуває.

Згідно службової записки начальника бюро перепусток ДП МА "Бориспіль" від 27 січня 2021 року №97-10-17 установлено, що на ім`я ОСОБА_1 оформлялась постійна особиста перепустка №02237 з терміном дії до 30 травня 2020 року, проте на підставі рішення аеропортового комітету з безпеки оформленого протоколом №90-29-18 від 22 грудня 2018 року, її заблоковано. Крім того, 01 січня 2019 року перепустка списана.

12 грудня 2019 року на засіданні аеропортового комітету безпеки заступник генерального директора з авіаційної безпеки ДАП "Україна" Оснача Т.М. звернувся до комісії з пропозицією поновити право доступу ОСОБА_1 до контрольованих зон, проте у задоволенні даного прохання комісією відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді догани та заблокування за рішенням комітету з авіаційної безпеки ДП МА "Бориспіль" доступу до контрольованих зон, є законними діями ДАП "Україна" як роботодавця ОСОБА_1 , так і аеропорту, оскільки наказ та рішення позивачем у встановленому законодавством порядку не оскаржені.

Також суд вказав на те, що 01 січня 2019 року особисту постійну перепустку списано, тобто вона втратила свою дію до закінчення терміну. Суд також вказав на те, що у зв`язку із скасуванням перепустки ДАП "Україна" мало звернутись до ДП "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" не за вирішенням питання щодо скасування заборони допуску до контрольованих зон аеропорту, а із листом-заявкою, разом з необхідним переліком документів для оформлення нової особистої постійної перепустки.

Суд також вказав, що позивач підтвердила факт сплати штрафу на місці фіксації правопорушення в повному обсязі, що свідчить про визнання нею своєї вини та обґрунтованість пред`явлених їй звинувачень.

Щодо доводів про те, що через блокування її особистої постійної перепустки позивач була позбавлена аеропортом можливості вільного доступу до місця роботи та виконання службових обов`язків, такі відхилені судом з огляду на те, що відповідно пункту 62 Державної програми авіаційної безпеки цивільної авіації члени екіпажів, які не мають постійної перепустки в аеропорт, в якому перебуває їх повітряне судно, прямують до нього після пред`явлення завдання на політ, генеральної декларації, документів, що посвідчують особу, та свідоцтва авіаційного персоналу, обов`язкового проходження контролю на безпеку та у супроводі уповноваженої особи аеропорту або суб`єкта наземного обслуговування. При цьому суд вказав, що у судовому засіданні позивач підтвердила факт відсутності перешкод доступу до місця виконання службових обов`язків як на період участі у рейсах, так і під час виконання обов`язків на території ДПМА "Бориспіль".

Суд першої інстанції також вказав, що передумовою видачі певного виду перепустки є спеціалізована перевірка та дотримання певної процедури, що пов`язано із забезпеченням авіаційної безпеки аеропорту, та такі дії не віднесено до компетенції суду.

СкаржникомОСОБА_1 рішення суду оскажується в частині відмови у задоволенні позовних вимог про зобов`язання ДП "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" поновити строк дії та припинити блокування особистої перепустки громадянки України ОСОБА_1 до контрольованої зони аеропорту "Бориспіль" . В іншій частині рішення суду не оскаржується, відтак не переглядається апеляційним судом.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вказує на таке.

Відповідно до окремих положень Державної програми авіаційної безпеки цивільної авіації, затвердженої Законом України від 21 березня 2017 року №1965-VIII (в редакції на 22 грудня 2018 року, далі Програма) визначено, що контрольована зона - робоча площа авіапідприємства, аеропорту, прилегла до неї територія, а також розташовані поблизу них приміщення, доступ до яких контролюється (розділ ІІ частина 2 пункт 37); перепустка - документ, що видається особам, які працюють в аеропортах, або особам, яким з інших обґрунтованих причин необхідний санкціонований доступ в аеропорт, контрольовану зону, стерильні зони або зони обмеженого доступу, що охороняються. Такий документ дає змогу ідентифікувати особу та встановлені для неї зони доступу. Для подібних цілей видаються і використовуються перепустки на транспортні засоби ( розділ ІІ частина 2 пункт 65).

Окрім того, частиною 51 розділу VІІ Програми визначено, що порядок допуску та перебування у контрольованих, стерильних і зонах обмеженого доступу, що охороняються, видачі та отримання перепустки регламентується Правилами організації системи контролю доступу та внутрішньооб`єктового режиму в суб`єктах авіаційної діяльності та на об`єктах цивільної авіації України, що розробляються уповноваженим органом з питань цивільної авіації та затверджуються в установленому законодавством порядку.

На підставі зазначених Правил суб`єкти авіаційної діяльності розробляють відповідні інструкції, що затверджуються керівником такого суб`єкта, а щодо аеропортів погоджуються уповноваженим органом з питань цивільної авіації.

Частиною 52 розділу VІІ Програми установлено, що у кожному аеропорту (на аеродромі) встановлюється єдина пропускна система, затверджена керівником аеропорту. Управління такою системою, організацію виготовлення та прийняття рішення про видачу перепусток здійснює заступник керівника аеропорту з авіаційної безпеки.

Керівники суб`єктів авіаційної діяльності, що постійно працюють у контрольованій зоні аеропорту або аеродрому, подають керівникові аеропорту або аеродрому обґрунтований список осіб, яким необхідно отримати дозвіл для перебування без супроводження у відповідній зоні аеропорту або аеродрому.

Персонал юридичних осіб, який має допуск до контрольованих, стерильних зон і зон обмеженого доступу, що охороняються, та критичних частин зон обмеженого доступу, що охороняються, зобов`язаний мати перепустки з визначенням зон, в яких він може перебувати, та носити перепустку на видному місці.

Частиною 53 розділу VІІ Програми визначено, що персонал служб авіаційної безпеки, а також персонал юридичних осіб, який перебуває без супроводження у контрольованих зонах аеропорту або аеродрому з метою виконання службових обов`язків, повинен пройти спеціальну перевірку, в тому числі правоохоронних органів, до отримання перепустки та права доступу до таких зон. Працівники правоохоронних органів, які працюють у контрольованій зоні аеропорту, проходять перевірку за місцем служби, про що повідомляється у письмовій формі керівництву аеропорту.

У подальшому зазначена перевірка персоналу, який має перепустки, проводиться регулярно, один раз на два роки, під час заміни перепусток. З урахуванням важливості недопущення скоєння акту незаконного втручання однією з підстав відмови у видачі або заміні перепустки, зокрема, може бути факт участі особи у скоєнні кримінального правопорушення, наявність судимості (погашеної або непогашеної), психічних захворювань, наркозалежності або невиконання правил перебування у контрольованій зоні аеропорту, зонах митного чи прикордонного контролю.

Рішення про відмову у видачі перепустки приймається керівником аеропорту або аеродрому за погодженням з представниками правоохоронних органів - членами аеропортового комітету з авіаційної безпеки.

Згідно частини 62 розділу VІІ Програми члени екіпажів, які не мають постійної перепустки в аеропорт, в якому перебуває їхнє повітряне судно, прямують до нього після пред`явлення завдання на політ, генеральної декларації (у разі вильоту за кордон), документів, що посвідчують особу, та свідоцтва авіаційного персоналу, обов`язкового проходження контролю на безпеку та у супроводі уповноваженої особи аеропорту або суб`єкта наземного обслуговування.

Розділом VІ Програми унормовано такі повноваження аеропортового комітету:

Частина 31. У кожному аеропорту з метою координації розроблення та здійснення заходів і процедур з авіаційної безпеки створюється аеропортовий комітет з авіаційної безпеки .

Частина 32. До повноважень аеропортового комітету з авіаційної безпеки належить:

координація заходів щодо виконання цієї Програми в аеропорту;

здійснення нагляду за виконанням програми авіаційної безпеки аеропорту, в тому числі за застосуванням посилених заходів, що запроваджуються керівництвом аеропорту та експлуатантами;

визначення та систематичний перегляд вразливих точок в аеропорту, розроблення заходів щодо їх надійного захисту;

забезпечення адекватності заходів забезпечення авіаційної безпеки рівню загрози, їх постійний моніторинг стосовно звичайного режиму, періодів підвищеної загрози та надзвичайних ситуацій;

організація проведення на нерегулярній основі перевірок стану авіаційної безпеки;

забезпечення виконання рекомендацій щодо вдосконалення заходів, правил і процедур авіаційної безпеки;

інформування щокварталу уповноваженого органу з питань цивільної авіації про заходи, правила і процедури забезпечення безпеки в аеропорту, заплановані зміни, а також будь-які питання, пов`язані із захистом аеропорту і його служб, що не можуть бути вирішені на місцевому рівні;

організація навчання та підготовки з питань авіаційної безпеки;

контроль за дотриманням вимог авіаційної безпеки під час розширення і реконструкції аеропорту, погодження проектів його реконструкції та розширення.

Керівник будь-якого суб`єкта авіаційної діяльності, що працює у контрольованій зоні відповідного аеропорту, має право вимагати внесення на розгляд аеропортового комітету питань авіаційної безпеки, які доцільно розглянути на його засіданні.

Станом на 22 грудня 2018 року діяло Положення "Про перепустки ДП "Міжнародний аеропорт "Бориспіль", затверджене наказом генерального директора від 26 вересня 2016 року за №01-07/1-497.

У пункті 1 Положення, зокрема, наведено такі терміни:

Контрольована зона - це робоча площа аеропорту, прилегла до неї територія та розташовані поблизу будівлі або їх частини, доступ до яких контролюється.

Перепустка - це картка або інший документ, що видається окремим особам, які працюють на території контрольованої зони аеропорту, або яким внаслідок інших причин необхідний санкціонований допуск в аеропорт чи будь-яку зону обмеженого доступу аеропорту, а також документ на транспортні засоби.

У пункті 4 даного Положення передбачено наступні види перепусток: за терміном дії (постійні, тимчасові та одноразові), за призначенням (особисті, транспортні та матеріальні).

Згідно пунктів 5.1.1-5.1.3 Положення:

Підставою для розгляду листа - заяви на оформлення особистих постійних перепусток для працівників підприємств (організацій) є договір між ДП МА "Бориспіль" та підприємством (організацією), крім працівників зазначених в пункті 3.5 цього Положення.

Доцільність оформлення особистої постійної перепустки в ту чи іншу зону визначається предметом діючого договору з ДП МА "Бориспіль" та функціональними обов`язками конкретного працівника.

Особисті постійні перепустки видаються особам, які постійно працюють в контрольованій, стерильній зоні та зоні обмеженого доступу, що охороняється, в режимних зонах пункту пропуску та на об`єктах авіаційного суб`єкта, на яких введений пропускний та внутрішній об`єктовий режим, на термін дії договору, але не більше ніж на 2 роки. Подовження терміну дії перепустки здійснюється відповідно до листка - заявки при умові наявності діючого договору.

Листки - заявки на постійні особисті та транспортні перепустки відповідно пункту 3.4.1 Положення про перепустки, які дають право доступу в зону обмеженого доступу, що охороняється та в режимні зони пункту пропуску розглядаються заступником генерального директора з авіаційної безпеки ДПМА "Бориспіль", або особою, яка виконує його обов`язки, тільки після письмового узгодження з відділенням поліції в аеропорту "Бориспіль", ОКПП "Київ", Київською митницею ДФС та підрозділом СБУ в аеропорту "Бориспіль". Під час узгодження вище зазначеними контролюючими органами, в межах повноважень, проводиться перевірка анкетних даних цих осіб з прийняттям рішення щодо надання права перебування їх в зазначених зонах без супроводження.

Згідно пункту 3.4.6 Положення про перепустки узгодження з відділенням поліції в аеропорту "Бориспіль", ОКПП "Київ", Київською митницею ДФС здійснюється в термін не більше 5 робочих днів кожним, а підрозділом СБУ в аеропорту - терміном до 15 робочих днів. Допускається узгодження з зазначеними контролюючими підрозділами одночасно. Кожен з цих підрозділів, має право змінити зони доступу, які запрошуються замовником або відмовити в проханні про надання перепустки, якщо особа - заявник визнана невідповідною вимогам безпеки або з інших причин.

Відповідно до пункту 3.14 цього Положення в разі закінчення терміну дії перепустки, особа, призначена відповідальною за облік та своєчасне повернення перепусток на підприємстві (організації), повертає перепустку до бюро перепусток ДП МА "Бориспіль".

В разі необхідності продовження терміну дії перепустки надається лист-заявка до бюро перепусток за підписом керівника або іншої посадової особи, якій надано право підпису, відповідно до пункту 3.11 а).

03 січня 2020 року вступило в силу нове Положення про перепустки ДПМА "Бориспіль", яке затверджено т.в.о. генерального директора О.В. Струк 20 грудня 2019 року за №99-06-7. Положення про види, порядок видачі, оформлення перепусток лишились аналогічними положенню, в редакції від 26 вересня 2016 року та в цій частині суттєвих змін не зазнали.

З матеріалів справи убачається, що ОСОБА_1 була видана перепустка до контрольованої зони аеропорту терміном дії до 30 травня 2020 року, проте згідно із протоколом засідання аеропортового комітету з безпеки від 22 грудня 2018 року №90-29-18, ОСОБА_1 позбавлена права доступу до контрольованих зон аеропорту, а 01 січня 2019 року вказана перепустка списана.

Звертаючись до суду із цим позовом, ОСОБА_1 просить, зокрема, поновити строк дії та припинити блокування особистої перепустки до контрольованої зони.

Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції в тій частині, що передумовою видачі певного виду перепустки є спеціалізована перевірка та дотримання певної процедури, що пов`язано із забезпеченням авіаційної безпеки аеропорту, та унормовано Положенням "Про перепустки ДП "Міжнародний аеропорт "Бориспіль".

Твердження скаржника про відсутність цього документу в розпорядженні суду є хибним, оскільки примірник Положення є в матеріалах справи, його зміст досліджено судом першої інстанції та висновки суду мотивовані з посилання на це Положення.

Таким чином, перепустка до контрольованих зон ДП "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" є документом, що санкціонує доступ до контрольованої зони з метою недопущення актів незаконного втручання, при цьому, допуск та перебування у контрольованих зонах врегульовано відповідними Правилами організації системи контролю доступу та внутрішньооб`єктового режиму в суб`єктах авіаційної діяльності та на об`єктах цивільної авіації України, що розробляються уповноваженим органом з питань цивільної авіації та затверджуються в установленому законодавством порядку, а вирішення питання надання доступу до контрольованих зон віднесено до компетенції уповноважених органів, рішення яких може бути оскаржено.

Ураховуючи, що рішення аеропортового комітету з безпеки, оформлене протоколом №90-29-18 від 22 грудня 2018 року, про позбавлення ОСОБА_1 доступу до контрольованих зон ДП "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" не оскаржувалось, а суд не наділений повноваженнями втручатись у діяльність уповноважених органів авіаційної діяльності, до компетенції яких віднесено вирішення питання доступу до контрольованих зон, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відмову в задоволенні вимог в частині поновлення строку дії та припинення блокування особистої перепустки до контрольованої зони.

Доводи апеляційної скарги зводяться до власної оцінки скаржником обставин справи, натомість обґрунтованих доводів про порушення норм матеріального або процесуального права, а також на спростування висновків суду, скаржником не наведено.

Доводи апеляційної скарги з посиланням на наслідки прийнятого 22 грудня 2018 року рішення, зокрема неможливості вільного доступу до контрольованої зони, а також посилання на факт листування із відповідачами щодо поновлення особистої переписки, відхиляються апеляційним судом, оскільки не мають правового значення для вирішення цієї справи.

Порушень норм процесуального права, які давали б підстави для скасування рішення суду, колегією суддів не установлено.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 375, 381-384, 390 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 21 квітня 2021 року в оскарженій частині - без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на постанову може бути подана протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Верховного Суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 29 вересня 2021 року.

Суддя-доповідач Н.В. Поліщук

Судді А.М. Андрієнко

В.В. Соколова