Справа № 466/9063/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

«16» лютого 2021 року м. Львів

Шевченківський районний суд м. Львова

в складі: головуючого судді Едера П. Т.

за участі секретаря Репети К. М.

з участю: позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Львівської області Ковтун Людмили Богданівни про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

19 листопада 2020 року Позивач ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Львова з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Львівської області Ковтун Людмили Богданівни про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Просив постановити рішення, яким визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була співвласницею, постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 терміном у 2 (два) місяці.

Стислий виклад позицій сторін.

Обгрунтування позивача.

Згідно свідоцтва про право власності на квартиру від 09 січня 2001 року, виданого Шевченківською районною адміністрацією Львівської міської ради квартира АДРЕСА_2 належить на праві спільної сумісної власності йому, ОСОБА_1 - позивачу по справі, його доньці ОСОБА_6 , сину - ОСОБА_4 , матері - ОСОБА_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_5 , яка була співвласником, постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Після її смерті залишилось спадкове майно, а саме частка у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач зазначив, що його мати перед смертю заповіту не оформила та ніхто із інших співвласників не звертався за оформленням спадкових справ.

У спірній квартирі зареєстровані донька позивача (співвласниця та відповідачка) з донькою та фактично там проживає зі сім`єю. Інший співвласник квартири син позивача (співвласник та відповідач) не зареєстрований та постійно проживає разом з позивачем.

Відповідач ОСОБА_3 є рідний брат позивача і немає наміру приймати спадщину взагалі. Має намір оформити нотаріальну відмову від спадщини.

23 жовтня 2020 року позивач отримав від приватного нотаріуса повідомлення рекомендаційного характеру про звернення з позовною заявою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Обгрунтування заперечень відповідачів.

Відповідачами у справі письмові відзиви на позовну заяву у встановлений судом строк подано не було.

Пояснення третьої особи.

Третьою особою у справі письмові пояснення по суті позовних вимог не подавались.

Процесуальні дії у справі.

20 листопада 2020 року Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Львова відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку загального провадження (а.с.16).

28 січня 2021 року Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.28).

Фактичні обставини встановлені судом, зміст спірних правовідносин, оцінка доказів, норми права, що застосовані судом при розгляді спірних правовідносин та висновки суду.

У судовому засіданні Позивач ОСОБА_1 надав пояснення, що аналогічні викладеному в позовній заяві, просив позов задовольнити (а.с.1-4).

Відповідач ОСОБА_2 проти задоволення позовних не заперечила, визнала обставини зазначені позивачем.

Відповідачі ОСОБА_4 та ОСОБА_3 11 лютого 2021 року подали суду заяви про визнання позову, просили розгляд справи проводити за їхньої відсутності, крім того вказали у заявах, що на спадкове майно після смерті ОСОБА_5 не претендують.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Приватний нотаріус Ковтун Л. Б. подала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, щодо позовних вимог своєї правової позиції не зазначила.

У судовому засіданні, перевіркою доводів сторін і обставин справи та дослідженням письмових доказів встановлено наступне.

Спірні правовідносини виникли з приводу прийняття спадщини.

Матеріалами справи підтверджено, що квартира АДРЕСА_2 належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на квартиру від 09 січня 2001 року, виданого Шевченківською районною адміністрацією Львівської міської ради (а. с. 9).

ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджено свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Шевченківським районним у місті Львові відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Львівській області (а.с.8).

Після смерті ОСОБА_5 залишилось спадкове майно, а саме частка у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 .

Суду не спростовано доводів, що ОСОБА_5 заповіту не оформила та, що інші співвласники не звертались за оформленням спадкових справ.

Сторони у справі (позивач та відповідачі) є родичами.

У спірній квартирі зареєстрована відповідачка ОСОБА_2 - донька позивача являється співвласницею; син позивача - відповідач ОСОБА_4 , є співвласник, відповідач ОСОБА_3 є рідний брат позивача і немає наміру приймати спадщину, про що зазначив у свої заяві, поданій суду.

23 жовтня 2020 року позивач отримав від приватного нотаріуса повідомлення на своє звернення про прийняття спадщини, котрим вказано про пропущений спадкоємцем встановлений строк прийняття спадщини (а.с.12).

Відповідно з вимогами ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно вимог ч.ч.1, 2 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заяву про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Згідно з положеннями п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Судом встановлено, що спору про спадкування не існує, а сама спадщина відповідно до вимог ст. 1277 Цивільного кодексу України відумерлою не визнана, а отже вона є досі відкритою, тому, відповідно до ч.1 ст. 1268 Цивільного кодексу України, Позивач має право на її прийняття як спадкоємець.

Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право па спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач проживає та користується як співвласник спадковим майном і таким чином фактично спадщину прийняв.

Позивач змушений звернутися до суду із цим позовом, оскільки у інший спосіб захистити своє право можливості немає.

При розгляді даної справи, суд оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, вважає, що доводи Позивача на підтвердження його вимоги щодо визначення додаткового строку прийняття спадщини, з урахуванням усіх вищенаведених обставин є підставними та підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 12,13,76,80,81, 82, 259,263,264,265 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на два місяці.

Рішення може бути повністю або частково оскаржено в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з моменту його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складений 26 лютого 2021 року.

Суддя П. Т. Едер