Справа №278/2148/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2021 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Дубовік О. М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Житомирського районного суду Житомирської області від 05.08.2021 року у справі № 278/2148/21, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся з заявою до суду про скасування судового наказу про стягнення з нього заборгованості за фактично спожиту електричну енергію в сумі 86541,58 грн за період з 01.01.2019 року по 31.07.2021 року. В обґрунтування заявлених вимог зазначив, що він не погоджується з судовим наказом та вважає, що він підлягає скасуванню, оскільки вимоги стягувача є необгрунтованими, а сума, яка підлягає стягненню, не є безспірною.

ОСОБА_1 категорично не погоджується з розміром заборгованості і з даного привода звертався до стягувача для проведення відповідної перевірки лічильника, однак на звернення останній не відреагував.

Згідно ч. 1 ст. 160 ЦПК України, судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 1 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.

Відповідно до ч. 3 ст. 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Виходячи з того, що наказне провадження є безспірним, тобто в його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер, заперечення боржника проти вимог стягувача означає наявність спору про право, а звернення боржника із заявою є фактично запереченням проти вимог стягувача, що є підставою для скасування судового наказу.

Проаналізувавши обставини справи та вимоги закону, приходжу до висновку, що заява ОСОБА_1 є обґрунтованою, а відтак підлягає задоволенню, оскільки між сторонами існує спір про право та спірний наказ видано без урахування всіх обставин, що мають значення для вирішення справи, які можуть бути перевірені судом лише під час розгляду справи в порядку позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 171 ЦПК України суд роз`яснює право стягувача звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

За приписами ч. 2 ст. 164 ЦПК України у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст.164, 170, 171 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Житомирського районного суду Житомирської області від 05.08.2021 року у справі № 278/2148/21.

Скасувати наказ Житомирського районного суду Житомирської області від 05.08.2021 року у справі № 278/2148/21 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирська обласна енергопостачальна компанія» про видачу судового наказу щодо стягнення заборгованості з ОСОБА_1 .

Роз`яснити заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.М. Дубовік