Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/2711/20
У Х В А Л А

24.12.2021 року м. Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області у складі головуючого - судді Леньо В.В., секретар судового засідання Казимірська Н.В., за участі представника позивача - ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 , його представника - ОСОБА_3 , при розгляді у відкритому судовому засіданні цивільної справи за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог Виноградівська міська рада,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

Відповідач ОСОБА_2 подав заяву про відвід судді Леньо В.В.

Клопотання про відвід мотивовано наступним.

У провадженні Виноградівського районного суду перебуває цивільна справа №299/2711/20 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 «Про захист права власності та знесення об`єкта самочинного будівництва».

Провадження у справі було відкрито 27.08.2020 року.

У межах підготовчого судового засідання головуючий суддя задовільнив клопотання представника позивача та призначив у справі судову будівельно- технічну експертизу. При цьому розгляд питання про потребу проведення такої експертизи, формування вихідних даних та предмета експертизи було проведено суддею у спосіб, який фактично позбавив сторону відповідача права навести свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення клопотань інших осіб (пряме порушення п.2 ч.3 ст.2, п.3 ч.1 ст.43 ЦПК України).

Як наслідок в ухвалі від 30.09.2020 року у справі №299/2711/20 об`єктом дослідження суддя вказав господарську споруду свинарника (хлів) за адресою АДРЕСА_1 . Хоча жодні документовані докази, які б дозволяли зробити саме таку ідентифікацію об`єкта нерухомого майна в матеріалах справи були відсутні і відсутні на даний час. Крім того, у поданому відзиві на позовну заяву чітко зазначено та підтверджено правовстановлюючим документом, що до складу його дворогосподарства з числа господарських будівель входить тільки сарай. Але дії суду були спрямовані саме на таке хибне визначення об`єкта дослідження, оскільки за таких обставин застосуванню підлягають зовсім інші положення ДБН, які мають штучні наслідки саме на користь позивача.

Також в ухвалі від 30.09.2020 року у справі №299/2711/20 про призначення судової будівельно-технічної експертизи суддя безпідставно вже наперед визначив статус об`єкта дослідження як самовільного будівництва. Хоча жодна з складових, визначених ч.1 ст.376 ЦК України, матеріалами справи не підтверджується. Як прямий наслідок, у свою чергу експерт ОСОБА_5 здійснював формування власного висновку базуючись вже на проведенні дослідження об`єкту самочинного будівництва.

Вказані дії головуючого судді є прямим порушенням ч.4 ст.103 ЦПК, оскільки в даному випадку суд явно та беззастережно став на сторону позивача, обмежився функцією статичного дублювання його позиції та вимог.

Окремо хочу зазначити, що відповідно до п.3.9 «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5, у разі якщо необхідно провести експертизу (дослідження) на місці події або огляд об`єкта за його місцезнаходженням, орган який призначив експертизу, повинен в разі потреби викликати учасників процесу або інших осіб. Однак у даному випадку через бездіяльність судді Леньо В.В. належний йому на праві власності об`єкт нерухомого майна, розташований на його земельній ділянці у віртуальний спосіб досліджується за його відсутності. При цьому жодних повідомлень про проведення огляду об`єкта експертизи не отримував ні від залученого судового експерта, ні від суду.

Після проведення судової експертизи ухвалою Виноградівського районного суду від 18.10.2021 року провадження у справі було поновлено, а справу призначено до судового розгляду на 02.11.2021 року.

За приписами п.1 ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ч.2, ч.3, ч.5 ст.128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання; судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик; судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання.

Повістки про виклик до суду на дату 02.11.2021 року він не отримував. Його представник завчасно подав письмову заяву про відкладення судового засідання через тимчасову втрату працездатності. Тобто в даному випадку суддя мав обов`язково застосувати імперативні вимоги пунктів 1,2 ч.2 ст.223 ЦПК України як підстави відкладення розгляду справи:

- неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

- перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Натомість суддя Леньо В.В. ухвалою від 02.11.2021 року у справі №299/2711/20 закриває підготовче провадження та призначає справу до розгляду по суті. При цьому у вказаному процесуальному документі зазначає тільки, що відповідач та представник відповідача в підготовче засідання не з`явилися, інші обставини ним просто ігноруються. Таким чином через упереджену позицію суду він повністю позбавлений комплексу прав, які можливо реалізувати у рамках підготовчого судового засідання.

Справа призначається до судового розгляду по суті на 09.11.2021 року. Повістки про виклик до суду на цю дату він аналогічно не отримував. Його представник знову завчасно подав письмову заяву про відкладення судового засідання через тимчасову втрату працездатності. Однак головуючий суддя проводить судове засідання, а в ухвалі від 09.11.2021 року навіть не з`ясовує питання участі сторони відповідача у судовому розгляді.

Вказані обставини в сукупності визначають такі підстави відводу судді Леньо В.В. як побічна заінтересованість у результаті розгляду справи та прямі факти, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді (пункти З, 5 ч.1 ст.36 ЦПК України).

У справі «Хаушильд проти Данії» (№11/1987/134/188) ЄСПЛ зазначив, що суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, але якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об' єктивному розгляді справи. Згідно ч.7 ст.56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства. Поведінка судді Леньо В.В. у межах даного судового спору не може обумовлюватися відсутністю досвіду, складністю справи або іншими об`єктивними чинниками, а прямо вказує на його небезсторонність.

Згідно положень ч.2 ст.39 ЦПК України з підстав, зазначених у ст.36 ЦПК України, судді може бути заявлено відвід учасниками справи.

У порядку ч.3 ст.39 ЦПК України повідомляю, що цей відвід не міг бути заявлений мною раніше, оскільки про процесуальний характер розгляду спору дізнався тільки з відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень, а згаданих у цій скарзі ухвал не отримував.

Враховуючи вищевикладене просить відвести суддю Виноградівського районного суду Леньо Володимира Васильовича від розгляду цивільної справи №299/2711/20 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 «Про захист права власності та знесення об`єкта самочинного будівництва».

Представником позивача подано заперечення про відвід судді, доводи якого зводяться до наступного.

Стаття 36 ЦПК України чітко зазначає, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності

судді.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Стаття 39 ЦПК України зазначає, що Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу] заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до ст. 40 ЦПК України - Питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обгрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Вважає, що заява про відвід стосується незгоди сторони з процесуальними рішеннями судді, а тому не може бути підставою для відводу.

Разом із цим, зауважує, що сторона Відповідача подала заяву про відвід із порушенням встановлених процесуальним законом строків.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів влади; характер процесу та його значення для заявника.

Відповідно до статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Як вбачається з заяви, обставини, на які посилається заявник, як на підстави для відводу існували та могли бути відомі заявнику до спливу строку визначеного статті 39 ЦПК України, а відтак вважаємо, що заявлений відвід поданий з пропуском процесуального строку.

За таких обставин, заяву про відвід слід залишити без розгляду.

У судовому засіданні відповідач та його представник заяву про відвід судді підтримали з підстав викладених у заяві.

Представник позивача щодо відводу заперечив з підстав викладених у запереченні.

Заслухавши учасників процесу, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги заяви, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду заяви по суті, суд приходить до наступного висновку.

Згідно засад цивільного процесу цивільні справи вирішуються на основі закону, за умов, що виключають сторонній вплив на них. Процесуальною гарантією забезпечення безсторонності та об`єктивності суду є право відводу. Можливість заявити відвід суду має забезпечити надійний захист процесу від ймовірного негативного впливу з боку упередженого суду. Метою відводу судді є недопущення до вирішення справи упередженого судді.

Підстави для відводу судді можуть мати об`єктивний чи суб`єктивний характер.

Об`єктивною підставою для відводу судді є його попередня участь у справі, а саме те, що під час попереднього вирішення цієї справи він брав участь у процесі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, секретар судового засідання.

Зазначена обставина є безумовною підставою для відводу і у разі її наявності суддя повинен заявити самовідвід. Під попереднім вирішення справи слід розуміти усі випадки, коли справа розглядалася в судовому засіданні незалежно від того, чи завершився її розгляд постановленням рішення суду. Підставою для відводу може бути лише безпосередня участь судді, про відвід якого йдеться, у цій справі.

Об`єктивною підставою для відводу є родинні стосунки з особами, які беруть участь у справі. Зокрема, суддя підлягає відводу, якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.36 ЦПК України суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

2. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

3. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Так з матеріалів справи вбачається, що 26.08.2020 р. позивач ОСОБА_6 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа Великокопанська сільська рада про захист права власності та знесення об`єкта самочинного будівництва.

Ухвалою від 27.08.2020 р. відкрито провадження у справі. Підготовче судове засідання призначено на 18.09.2020 р. о 09.00 год. (а.с.26).

18.09.2020 р. адвокатом Бора В.Ю. подано заяву про відкладення розгляду справи, оскільки з відповідачем ОСОБА_2 уклав договір про надання правової допомоги лише 16.09.2020 р. (а.с.34).

Розгляд справи відкладено на 11.00 год. 30.09.2020 р. (а.с.37).

25.09.2020 р. відповідачем подано відзив з матеріалами (а.с.44-51).

В судовому засіданні 30.09.2020 р. за участі представників сторін ОСОБА_1 та ОСОБА_8 за наслідками розгляду клопотання про призначення експертизи призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу. На час проведення експертизи провадження у справі зупинено (а.с.56-63).

Разом з тим представником відповідача питань з приводу експертизи до суду не поступало.

18.10.2021 р. у зв`язку з надходженням до суду висновку експерта провадження відновлено, розгляд справи призначено на 02.11.2021 р. о 09.00 год. (а.с. 83).

Заявою від 18.10.2021 р. представник позивача ОСОБА_1 ознайомився з матеріалами справи (а.с.84).

Заявою від 26.10.2021 р. представник відповідача ОСОБА_9 ознайомився з матеріалами справи 27.10.2021 р. про є його особиста розписка на заяві (а.с.85).

Отже, про призначення справи про розгляд справи представнику ОСОБА_9 на 02.11.2021 р. не могло бути не відомо, оскільки ухвала про відновлення справи та призначення до розгляду наявна у справі (а.с.83).

Крім того судом про розгляд справи на 11.02.2021 р. повідомлялося сторін розписками. Зокрема матеріали справи містять розписки про повідомлення про розгляд справи на 11.02.2021 р. ОСОБА_9 (отримано 19.10.21 р. (а.с.86), ОСОБА_1 (а.с.87), ОСОБА_2 (отримав 22.10.21 (а.с. 92), ОСОБА_4 , (а.с.93), Великипанська сільрада (а.с.94).

Отже, сторони про розгляд справи на 02.11.2021 р. повідомлені належним чином та своєчасно.

У судове засідання на 02.11.2021 р. сторони не з`явилися.

Представником позивача подано клопотання про розгляд справи за їх відсутності.

Приймаючи до уваги, що відповідач та його представник про розгляд справи повідомлені, заяв чи клопотань не подавали, представник відповідача з матеріалами справи ознайомлений, судом закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 13.30 год. 09.11.2021 р.

03.11.2021 р. представником позивача подано клопотання про заміну третьої особи В.Копанської сільради на Виноградівську міську раду (а.с.95-96).

04.11.2021 р. представник відповідача повідомив суд, що перебуває на лікуванні та просив справу відкласти (а.с.101-102).

Представник позивача подав клопотання про розгляд заяви про заміну учасника судового провадження без його участі (а.с.103).

У судовому засіданні 09.11.2021 р. судом замінено неналежну третю особу та з урахуванням заяви представника відповідача розгляд справи відкладено на 29.11.2021 р. (а.с.105-106).

Отже, суд вирішив виключно процесуальне питання з повноважень сторони позивача, позаяк визначення суб`єктного складу сторін належить виключно позивачу і відклад розгляд справи. Жодних інших дій судом не вчинялося. Розгляд справи по суті не проводився.

26.11.2021 р. представником відповідача подано пояснення (а.с.113-115).

29.11.2021 р. відповідачем до суду подано заяву про відвід (а.с.120-122).

Отже доводи відповідача, що судом проігноровано позицію відповідача при призначенні експертизи, проігноровано заяву його представника про відкладення розгляду справи та розгляд справи без його та його представника участі не відповідають дійсності та повністю спростовуються наявними матеріалами справи.

Щодо доводів представника позивача, що вказана заява підлягає залишенню без розгляду суд зауважує наступне.

Суд констатує, що представник відповідача ознайомлений з матеріалами справи станом на 27.10.2021 р.

Письмові пояснення подав 26.11.2021 р., а відвід подано 29.11.2021 р.

Разом з тим, як декілька підстав для відводу зазначають ся наявність обставин, що буцімто мали місце після 27.10.2021 р., а саме 02 та 09 листопада 2021 р.

Щодо позиції по справі подав пояснення 26.11.2021 р. Разом з тим з врахуванням того, що 27.11.2021 р. та 28.11.2021 р. були суботою та неділею, тобто не робочими днями, подання заяви на третій день 29.11.2021 р. не породжує наслідком пропуску строку, оскільки фактично подано на наступний робочий день.

З огляду на зазначене доводи представника позивача судом відхиляються.

Разом з тим, судом приймається до уваги, що право особи на справедливий суд закріплений в нормах міжнародного права, зокрема в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Положеннями ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обгрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

При розгляді заяви про відвід слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. Іншими словами, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд.

Оскільки у відповідача виникли сумніви у неупередженості судді, як вони можуть виникнути і у стороннього спостерігача за обставин, що склалися, суддя підлягає відводу від участі у розгляді справи.

Таким чином, суд приходить до висновку, що незадоволення заяви про відвід може сприйматися стороною як порушення її прав.

Враховуючи вищевикладене, з врахуванням позиції Європейського Суду з прав людини, з метою уникнення сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді та забезпечення права на справедливий суд, суд вважає за необхідне задовольнити заяву про відвід, а справу передати в канцелярію суду для визначення іншого судді.

Керуючись ст.ст.36, 39, 40 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву про відвід судді Леньо В.В. - задовольнити.

Цивільну справу № 299/2711/20 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог Виноградівська міська рада передати до канцелярії Виноградівського районного суду Закарпатської області для розподілу у порядку, встановленому ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий В. В. Леньо