Справа № 307/4699/21
Провадження № 2/307/1190/21
УХВАЛА
про залишення заяви без руху
28 грудня 2021 року м. Тячів
Суддя Тячівського районного суду Закарпатської області Сас Л.Р., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця», третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Всеукраїнська професійна спілка «Спілка залізничників України» про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи та стягнення середнього заробітку за час незаконного відсторонення від роботи,
в с т а н о в и л а:
ОСОБА_1 21 грудня 2021 року пред`явив до Акціонерного товариства «Українська залізниця», третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Всеукраїнська професійна спілка «Спілка залізничників України» про визнання незаконним та скасування наказу від 8 грудня 2021 року № 373/В про відсторонення від роботи та стягнення середнього заробітку за час незаконного відсторонення від роботи до дня ухвалення рішення.
У позовній заяві ОСОБА_1 заявив клопотання про звільнення його від сплати судового збору, посилаючись на його незадовільний майновий стан, так як він отримує незначний розмір заробітної плати, а відсторонивши його від роботи, відповідач позбавив його будь-якого заробітку, що перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законом порядку.
Так, згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлюється Законом України "Про судовий збір".
Згідно ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Отже, підстави звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення чітко врегульовано законом.
У п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.
Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом.
Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
На підтвердження незадовільного майнового стану, позивачем надано довідку про доходи № 514 від 20 грудня 2021 року, згідно якї загальна сума його доходу за період з червня 2021 року по листопад 2021 року становить 56 241,24 грн.
Проте, вказана довідка не відображає всіх видів доходів позивача за попередній календарний рік.
Оскільки, позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження незадовільного майнового стану, заявлене ним клопотання не підлягає задоволенню, а позовна заява підлягає залишенню без руху у зв`язку з несплатою судового збору.
Відповідно до п. 1) ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір сплачується у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно п. 2) ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір сплачується в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908,00 грн.
Із прохальної частини позову видно, що позивач пред"явив дві позовні вимоги, майнового та немайнового характеру.
Ураховуючи наведене, а також вимоги Закону України «Про судовий збір» позивачу ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1816 грн.., надавши до суду оригінал квитанції.
Відповідно до статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Згідно ч. 3 ст. 185 цього Кодексу якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Ураховуючи наведене, позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи та стягнення середнього заробітку за час незаконного відсторонення від роботи слід залишити без руху
Керуючись ст. ст. 175, 185, 187, 258 - 261 ЦПК України,
п о с т а н о в и л а:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця» про відсторонення від роботи та стягнення середнього заробітку за час незаконного відсторонення від роботи залишити без руху, про що повідомити позивача та встановити позивачу строк десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків заяви.
Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення недоліків у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і йому повернута.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Л.Р.Сас