КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Унікальний номер справи № 755/7988/20 Апеляційне провадження № 22-ц/824/4645/2021Головуючий у суді першої інстанції - Чех Н.А. Доповідач у суді апеляційної інстанції - Нежура В.А.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2021 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.

судді Березовенко Р.В., Коцюрба О.П.,

розглянув в порядку письмового провадженняапеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 29 грудня 2020 року про відмову у зустрічному забезпеченні по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегаінвест Сервіс», ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Золотих Олександр Олександрович про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування рішення про реєстрацію права власності та витребування майна,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2020 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ТОВ «Мегаінвест Сервіс», ОСОБА_1 , третя особа: ПН КМНО Золотих О.О. про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування рішення про реєстрацію права власності та витребування майна.

У грудні 2020 року ОСОБА_1 подала заяву про застосування зустрічного забезпечення, яку обґрунтовувала тим, що ухвалою від 12.06.2020 забезпечено позов шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , та заборонено ОСОБА_1 вчиняти будь-які дії пов`язані із володінням, користуванням та розпорядженням даної квартири. Однак, судом першої інстанції не застосовано заходів зустрічного забезпечення у відповідності до ч. 3 ст. 154 ЦПК України, у зв`язку з чим вона змушена звернутись з даною заявою.

08.12.2020 до неї звернулось ТОВ «Транс Авто» із пропозицією укладення договору оренди квартири АДРЕСА_1 , на три роки, зі сплатою орендної плати в розмірі 200 000,00 грн. на рік, загальна вартість - 600 000,00 грн. Умови оренди - 400 000,00 грн. у момент підписання договору оренди та 200 000,00 грн. одним платежем на 3 рік оренди. Однак, враховуючи, що ОСОБА_2 подано позов та судом накладено арешт та заборонено вчиняти дії, вона ( ОСОБА_1 ) не має можливості прийняти пропозицію та отримати прибуток від оренди даного житла, що належить їй на праві власності. В разі відмови у задоволенні позову, їй буде завданий збиток в розмірі 600 000,00 грн., який позивач не зможе відшкодувати, оскільки ОСОБА_2 не має нерухомого майна на території України. Крім того, ОСОБА_2 є відповідачем по справі № 755/4684/20, де предметом спору є стягнення з ОСОБА_2 штрафу за кредитним договором. Таким чином, у позивача відсутнє майно в обсязі достатньому для відшкодування збитків завданих забезпеченням позову, невідомо місце проживання/перебування позивача на території України, враховуючи майновий стан позивача, наявність позовів про стягнення заборгованості (штрафів) з позивача - вочевидь робить неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків з позивача, які вже спричинені на сьогоднішній день забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Вартість спірної квартири - 1 500 000,00 грн., збитки, які вона отримала в наслідок забезпечення складають 600 000,00 грн. у вигляді не отриманого прибутку. Враховуючи норми ЦПК України та практику Верховного Суду у справі № 753/2380/18-ц, просила застосувати зустрічне забезпечення шляхом зобов`язання ОСОБА_2 зарахувати на відповідний депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва 600 000,00 грн. (т. 2 а.с. 47-49).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 29.12.2020 заяву ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення по справі за позовом ОСОБА_2 до ТОВ «Мегаінвест Сервіс», ОСОБА_1 , третя особа: ПН КМНО Золотих О.О. про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування рішення про реєстрацію права власності та витребування майна залишено без задоволення (т. 2 а.с. 65-69).

В апеляційній скарзі, ОСОБА_1 , посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати ухвалу в повному обсязі та ухвалити нове рішення, яким застосувати зустрічне забезпечення по справі № 755/7988/20, за позовом ОСОБА_2 до ТОВ «Мегаінвест Сервіс», ОСОБА_1 , третя особа: ПН КМНО Золотих О.О. про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування рішення про реєстрацію права власності та витребування майна, шляхом зобов`язання ОСОБА_2 зарахувати на відповідний депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва - 600 000,00 грн.

Подану скаргу обґрунтовує тим, що судом першої інстанції було повністю проігноровано вимоги ст. 154 ЦПК України, не досліджено докази, долучені апелянтом, які підтверджують відсутність у ОСОБА_2 будь-якого нерухомого майна на території України, що згідно з вимогами норм процесуального закону є підставою для застосування зустрічного забезпечення (т. 2 а.с. 72-73зв.).

Відзиву від учасників справи не надходило.

Справу розглянуто в порядку ч. 2 ст. 369 ЦПК України, без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 зареєстрована у спірній квартирі, де зареєстровані і її неповнолітні діти, та продовжує проживати в спірній квартирі.

Предметом спору в справі є законність укладення договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладеного між ТОВ «Мегаінвест Сервіс» та ОСОБА_1 , яка була предметом іпотеки та власністю ОСОБА_2 , за кредитним зобов`язаннями.

Спірна квартира була передана ОСОБА_2 в іпотеку ПАТ «Астра Банк» відповідно до укладеного між ними кредитного договору від 16.04.2013, на даний час кредитором є ТОВ «Мегаінвест Сервіс».

Відповідно до частин 1, 2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 154 ЦПК України метою зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Отже, на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених ч. 3 ст. 154 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч. 1 ст. 80 ЦПК України).

Згідно із ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з положеннями статей 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Тобто, обов`язок суду застосувати зустрічне забезпечення передбачається у випадку відсутності реєстрації місця проживання (перебування) чи місцезнаходження особи у встановленому законом порядку на території України та відсутності у такої особи майна, зареєстрованого у встановленому законом порядку, в достатньому розмірі для відшкодування можливих збитків відповідача.

В даному випадку ОСОБА_2 зареєстрована та проживає у спірній квартирі разом зі своїми дітьми, що підтверджується довідкою про місце реєстрації проживання особи (т. 2 а.с. 27). Поданий ОСОБА_2 позов про визнання договору купівлі-продажу спірної квартири недійсним по суті не розглянуто, тобто ОСОБА_2 на даний час оскаржується право власності ОСОБА_1 на спірне нерухоме майно, тому суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для застосування зустрічного забезпечення за ініціативою суду, оскільки, підстав для обов`язкового застосування зустрічного забезпечення матеріали справи не містять.

Доводи апеляційної скарги про завдання шкоди ОСОБА_1 у вигляді не можливості укласти правочин «договір оренди» та отримати прибуток в зв`язку з забезпеченням позову шляхом накладання арешту на спірне нерухоме майно є безпідставними, оскільки накладення арешту на нерухоме майно позбавляє ОСОБА_1 права саме відчужувати спірне майно, в той час як правом володіти та користуватись нерухомим майном, а також укладати договір оренди, ОСОБА_1 не позбавлена.

Враховуючи предмет спору, позовні вимоги та їх співмірність, колегія суддів дійшла висновку, що відсутні підстави для вжиття заходів зустрічного забезпечення позову з ініціативи суду, а також ОСОБА_1 не доведено порушення її прав та не надано доказів на підтвердження обов`язкового його застосування.

Отже, доводи апеляційної скарги є безпідставними, висновків суду не спростовують та на законність і обґрунтованість постановленої ухвали не впливають, а фактично зводяться до переоцінки доказів та незгоди з висновками суду з їх оцінкою При апеляційному розгляді справи порушень норм процесуального права, які є підставою для скасування ухвали, в справі не виявлено.

Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду без змін.

Понесені заявником судові витрати (судовий збір за подання апеляційної скарги) відшкодуванню не підлягають (ст. 141 ЦПК України).

Враховуючи викладене, керуючись статтями 268, 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 29 грудня 2020 року про відмову у зустрічному забезпеченні по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегаінвест Сервіс», ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Золотих Олександр Олександрович про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування рішення про реєстрацію права власності та витребування майна залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Суддя-доповідач В.А. Нежура

Судді Р.В. Березовенко

О.П. Коцюрба