Справа № 216/5976/20
Провадження 2/216/1158/21

Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

(заочне)

21 вересня 2021 року м. Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого судді Сидорак В.В.

за участю секретаря судового засідання Балі А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням, шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

Стислий виклад позиції позивача.

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися з позовом до суду про визнання відповідача ОСОБА_3 таким, що втратив право користування домоволодінням, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Позовні вимоги, мотивує тим, що вони ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є співвласниками домоволодіння АДРЕСА_1 . У даному домоволодіння зареєстрованим значиться відповідач ОСОБА_3 . Однак з вересня 1997 року відповідач за даною адресою не мешкає. У зв`язку з тим, що відповідач у вказаному домоволодіння не проживає, але при цьому в ньому зареєстрований, нарахування комунальних платежів здійснюється згідно кількості зареєстрованих осіб, і при цьому позивачі зобов`язані сплачувати комунальні послуги нараховані в тому числі і на відповідача, що значно впливає на їх матеріальний стан. Позивачі мають намір отримати субсидію, і при цьому розрахунок такої субсидії буде здійснюватися з урахуванням того, що відповідач зареєстрований та проживає у належному позивачам домоволодінні. Реєстрація відповідача в домоволодінні чинить перешкоди в користуванні житловим приміщенням, оскільки це негативно впливає на матеріальне становище та не дозволяє вільно розпоряджатися належним їм майном на власний розсуд. Тому вони і звернувся до суду з даним позовом та просить визнати ОСОБА_3 таким, що втратив право користування домоволодінням.

Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі.

02.11.2020 року ухвала про відкриття провадження та призначення підготовчого судового засідання.

25 травня 2021 року - ухвала про закриття підготовчого судового засідання та призначення справи до судового розгляду по суті.

Позивачка ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомила.

Представник позивачки ОСОБА_1 - адвокат Слісаренко О.А. в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, не заперечував щодо заочного розгляду справи.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, 09 лютого 2021 року надіслав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав, наполягав на їх задоволенні.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча належним чином був повідомлений про час та місце слухання справи за місцем реєстрації, в тому числі шляхом розміщення оголошення на сайті суду, а тому згідно ст. 223 ЦПК України, суд вважає, що справу можна вирішити у його відсутності, на підставі наявних у ній даних та доказів.

У зв`язку із здійсненням розгляду справи за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату,час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За згодою представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи.

Встановлені судом фактичні обставини та зміст спірних правовідносин, з посиланнями на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Судом встановлено, що на підставі рішення Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 травня 2020 року ОСОБА_1 на праві спільної часткової власності належить 1/2 частина домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , що також підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 8-9, 10).

Відповідно до Договору купівлі - продажу частки житлового будинку з господарчими побудовами від 24.09.2020 року ОСОБА_4 належить 1/2 частина домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 11-12, 13).

В даному домоволодінні зареєстровані ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується довідкою від 05.10.2020 року, виданої відділом реєстрації місця проживання громадян виконавчого комітету Центрально-Міської районної в місті ради (а.с. 14).

Відповідач ОСОБА_3 є братом позивачки ОСОБА_1 .. Згідно акту про не проживання особи за місцем реєстрації від 03.10.2020 року, складеного головою квартального комітету № 18 Андреєвою Р.М. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , не проживає за місцем реєстрації починаючи з вересня 1997 року (а.с. 15). ОСОБА_3 у вказаному домоволодінні не мешкає, жодним чином не приймає участі в його утриманні, ремонті, оплаті комунальних послуг. Де фактично відповідач мешкає позивачам не відомо, зв`язку з ним вони не підтримують. Реєстрація відповідача в будинку чинить перешкоди в користуванні житловим приміщенням, оскільки це негативно впливає на матеріальне становище та не дозволяє вільно розпоряджатися належним позивачам майном на власний розсуд, перешкоджає оформити субсидію на надання житлово-комунальних послуг.

Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном, а ст.150 ЖК України передбачає, що власник жилого будинку користується ним для особистого проживання та проживання членів своєї сім`ї і має право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Частиною першою статті 156 ЖК УРСР передбачено, що члени сім`ї власника жилого будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.

Аналогічну норму містить також стаття 405 ЦК України.

Відповідно до частини четвертої статті 156 ЖК України до членів сім`ї власника відносяться особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу, а саме подружжя, їх діти і батьки. Членами сім`ї власника може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство.

За змістом зазначених норм матеріального права правом користування житлом, який знаходиться у власності особи, мають члени сім`ї власника нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням, а також інші особи, якщо вони постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство.

Згідно з положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Аналіз зазначеної норми дає підстави для висновку про те, що власник має право вимагати від осіб, які не є членами його сім`ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь-який час.

У судовому засіданні було встановлено, що відповідач в домоволодінні АДРЕСА_1 не проживає понад передбачені законодавством строки, чим чинить перешкоди власникам будинку у здійсненні ними вільного права користування своїм майном. Судом не здобуто доказів того, що існують обставини передбачені п.п.1-7 ч.3 ст. 71 ЖК України для збереження за відповідачем права користування будинком АДРЕСА_1 , як і не здобуто доказів про відсутність відповідача з поважних причин понад 1 рік в житловому приміщенні.

Дані щодо укладення будь-яких цивільно-правових угод з власником будинку, які давали б право відповідачу користуватися жилим приміщення у ньому, у матеріалах справи відсутні.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що відповідач без поважних причин не проживає у квартирі понад встановлений законом строк, житловим приміщенням не цікавиться, витрати по комунальних послугах не несе, а тому позовні вимоги про визнання його таким, що втратив право на користування житловим приміщенням, є обґрунтованими, знайшли підтвердження в судовому засіданні і підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 сплачений ними судовий збір в розмірі по 840,80 грн. кожному.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 15, 43-44, 47-49, 141, 247, 258-259, 263-265, 268, ст.223, 280-289, 352, 354 ЦПК України, ст. 71 ЖК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням, шляхом визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, задоволити.

Усунути ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , перешкоди у користуванні та розпорядженні ними власністю, а саме житловим будинком, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , визнавши ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , таким, що втратив право користування будинком АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , сплачений нею судовий збір в розмірі 840 (вісімсот сорок гривень) грн. 80 коп.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , сплачений ним судовий збір в розмірі 840 (вісімсот сорок гривень) грн. 80 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права та обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подачі апеляційної скарги рішення суду, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду через Центрально - Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Учасники цивільного провадження:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

Головуючий суддя В.В. Сидорак