Справа № 758/2159/21
Провадження № 2/758/6531/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2021 року суддя Подільського районного суду м.Києва Скрипник О. Г. , розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «АСАП», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Щелков Денис Михайлович, Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра» (ліквідація здійснюється Фондом гарантування вкладів фізичних осіб), Товариство з обмеженою відповідальністю «Девелоп Фінанс» про визнання протиправним рішення нотаріуса та скасування запису про державну реєстрацію прав, -

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «АСАП», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Щелков Денис Михайлович, Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра» (ліквідація здійснюється Фондом гарантування вкладів фізичних осіб), Товариство з обмеженою відповідальністю «Девелоп Фінанс» про визнання протиправним рішення нотаріуса та скасування запису про державну реєстрацію прав.

ОСОБА_1 звернувся до Подільського районного суду м. Києва з заявою про забезпечення позову, в якій просить накласти арешт на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності Товариству з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «АСАП» до вирішення спору по суті та набрання рішенням законної сили та заборонити вчиняти щодо неї будь-які дії, в тому числі: реєстраційні дії, передавати у користування третім особами вносити до статутного капіталу, передавати в іпотеку або вчиняти будь-яке інше обтяження.

В обґрунтування заяви посилається на те, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду через ймовірну реалізацію або відчуження зазначеного вище майна третім особам, як на правову підставу посилається на п. 6 ч. 1 ст. 150 ЦПК України - зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява позивача про забезпечення позову не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з частиною другою статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною третьою статті 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Таким чином, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову. Суд повинен лише пересвідчиться, що між сторонами виник спір.

Вирішуючи питання щодо забезпечення позову суд виходить із наявності спірних обставин, з якими пов`язується застосування відповідних заходів забезпечення позову, та зв`язку між конкретними заходами забезпечення позову і предметом позову, відповідністю та співмірністю вжитих заходів забезпечення позову предмету позову майнового характеру.

Як вбачається з позовної заяви, предметом позову є скасування запису про проведення державної реєстрації прав на нерухоме майно.

Суд вважає, що застосування такого заходу забезпечення позову як накладення арешту на майно не є співмірним заходом із заявленою позивачем вимогою немайнового характеру, а тому заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно є необґрунтованою.

Також суд вважає не підтвердженими доказами твердження про наявність обставин, які можуть утруднити виконання рішення суду у разі задоволення позову.

Керуючись статтями. 81, 149-153, 261 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «АСАП», треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Щелков Денис Михайлович, Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра» (ліквідація здійснюється Фондом гарантування вкладів фізичних осіб), Товариство з обмеженою відповідальністю «Девелоп Фінанс» про визнання протиправним рішення нотаріуса та скасування запису про державну реєстрацію прав - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складання ухвали (зважаючи на п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України щодо порядку подання апеляційних скарг).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

СуддяО. Г. Скрипник