Справа № 309/4864/21
Провадження № 2/309/1129/21
У Х В А Л А

22 грудня 2021 року м. Хуст

Суддя Хустського районного суду Закарпатської області Сідей Я.Я. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та виселення з квартири,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Човганин М.М. звернувся в суд з позовом до відповідача про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та виселення з квартири.

Вивчивши позовну заяву з доданими до неї матеріалами, доходжу висновку, що позовну заяву слід залишити без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем судовий збір не сплачено та квитанції про його сплату до позовної заяви не додано.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України Про судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908,00 гривень.

Як вбачається з прохальної частини позовних вимог, позивачем викладено у позові дві позовні вимоги немайнового характеру (про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та виселення).

Згідно ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», уразі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як передбачено пп. 2 п. 1 частини 2статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру підлягає сплаті судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 908,00 грн.

Також слід зазначити, що заявлені ОСОБА_1 позовні вимоги носять неконкретний та взаємовиключний характер, оскільки у п.1 змісту позову, позивач просить визнати відповідача ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а у п.2 змісту позову ОСОБА_1 просить виселити відповідача з квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , проте існування одночасно таких вимог є неможливим, оскільки визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням має на увазі відсутність особи у певному жилому приміщенні понад встановлені законом строки, що фактично протирічить та виключає вимоги про виселення особи з цього ж приміщення.

Відповідно до ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (частина 1); в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (частина 2).

Вищевказані судом обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі, а тому вважаю необхідним позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху для усунення вищевикладених недоліків.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає у необхідності долучення до позовної заяви оригіналу платіжного документу про сплату позивачем судового збору за подачу позову з позовними вимогами немайнового характеру, у відповідності до вимог Закону України «Про судовий збір» , а також уточнити позовні вимоги та підстави, на які позивач посилається в обґрунтування заявлених ним позовних вимог, конкретизувавши зміст позову (прохальну частину позовних вимог).

Також слід зазначити, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене суддя може вирішити питання про відкриття, повернення чи відмову у відкритті провадження по справі, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Також необхідно зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

За таких обставин, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху, запропонувавши позивачу протягом п`яти днів з дня надходження цієї ухвали усунути вищевказані недоліки, зазначені в описовій частині ухвали.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та виселення з квартири залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`ять днів з дня вручення позивачу ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Хустського

районного суду: Сідей Я.Я.