Ухвала

24 грудня 2021 року

м. Київ

справа № 333/2391/18

провадження № 61-20774 ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Білоконь О. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Железняк-Кранг Інга Вікторівна, на постанову Запорізького апеляційного суду від 16 листопада 2021 року у справі за позовом акціонерного товариства «МетаБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2018 року АТ «МетаБанк» звернулося до суду із вказаним позовом, у якому просило стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заборгованість за кредитним договором від 08 серпня 2008 року у розмірі 836 418,59 грн.

Рішенням Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 18 лютого 2021 року позов АТ «МетаБанк» задоволено.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь АТ «МетаБанк» заборгованість за кредитним договором від 08 серпня 2008 року у розмірі 836 418,59 грн.

Постановою Запорізького апеляційного суду від 16 листопада 2021 року рішення Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 18 лютого 2021 року скасовано та ухвалено нове, яким позов АТ «МетаБанк» задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «МетаБанк» заборгованість за кредитним договором від 08 серпня 2008 року у розмірі 439 974,14 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 , як солідарного з ОСОБА_1 боржника на користь АТ «МетаБанк» заборгованість за кредитним договором від 08серпня 2008 року у розмірі 185 379, 88 грн. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

До Верховного Суду 17 грудня 2021 року ОСОБА_1 подала касаційну скаргу на постанову суду апеляційної інстанції, у якій просила її скасувати в частині задоволення позовних вимог АТ «МатаБанк» до неї та ухвалити нове в цій частині, яким відмовити у задоволенні позову до неї у повному обсязі.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Щодо сплати судового збору

У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України заявником сплачено судовий збір за подання касаційної скарги у меншому розмірі ніж передбачено законодавством.

Як вбачається із доданої до касаційної скарги квитанції, ОСОБА_1 сплатила судовий збір у розмірі 1 351,82 грн.

14 травня 2018 року АТ «МетаБанк» звернулося до суду із позовом про стягнення з відповідачів заборгованості, ціна якого становила 836 418,59 грн, тому за вказаний позов банк сплатив 12 546,28 грн.

У поданій касаційній скарзі ОСОБА_1 оскаржує постанову в частині стягнення з неї заборгованості у розмірі 439 974,14 грн.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», яка діяла на момент звернення до суду, за подання позовної заяви майнового характеру юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із підпунктом 7 пункту 1 частини другої цієї статті судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до частини четвертої статті 6 Закону України «Про судовий збір» якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Враховуючи вищевикладене та оспорювану суму у розмірі 439 974,14 грн, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подачу касаційної скарги у розмірі 13 199,22 грн (439 974,14 грн * 1,5 % * 200%), з урахуванням частково сплаченого судового збору у розмірі 1 351,82 грн, необхідно доплатити 11 847,40 грн.

У клопотанні, доданому до касаційної скарги, заявник просить зменшити розмір судового збору за подання касаційної скарги до 1 351,82 грн з підстав, передбачених положеннями статті 136 ЦПК України, посилаючись на те, що за подання касаційної скарги їй необхідно сплатити 7 351,82 грн, що перевищує 5% її річного доходу. На підтвердження свого майнового стану надає відомості з Пенсійного фонду України про її річний дохід за 2020 рік, який складає 65 477,75 грн та копію трудової книжки, у якій зазначено відомості про те, що ОСОБА_1 з 28 серпня 2021 року продовжує працювати на посаді логопеда у відділенні фізичної реабілітації у комунальному підприємстві «Міська лікарня № 9» Запорізької міської ради.

Дослідивши касаційну скаргу, суд дійшов висновку, що клопотання ОСОБА_1 про зменшення сплати судового зборуне підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вищезазначені норми закріплюють дискреційне право, а не обов`язок суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати. Його реалізація не може призводити до порушення принципу процесуального рівноправ`я сторін та знаходиться в безпосередній залежності від доведеності за допомогою належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів обставин щодо того, що скрутне майнове становище особи не дозволяє їй сплатити судовий збір у встановленому чинним законодавством розмірі. З метою недопущення зловживання процесуальними правами суд має враховувати: предмет спору, наявність у особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, рахунків в банківських та інших фінансових установах та можливість розпорядження ними, вік особи та її працездатність, склад сім`ї та наявність утриманців тощо.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

Наведені заявником доводи та надані у їх підтвердження докази не можна визнати такими, що з достовірністю підтверджують скрутний майновий стан заявника, який унеможливлює сплату судового збору, оскільки заявник не надає даних про реальний розмір її доходів, тому не можуть вважатися достатньою підставою для зменшення сплати судового збору.

Беручи до уваги розмір оспорюваної суми (439 974,14 грн), суд вважає, що розмір пенсії заявника сам по собі не може свідчити про її реальний дохід. Зокрема, заявник не навела даних про розмір її заробітної плати, наявність чи відсутність у неї рухомого чи нерухомого майна, банківських рахунків, інших активів; суд не має даних про склад сім`ї, чи є на утриманні непрацездатні члени сім`ї, тощо.

З огляду на зазначене, заявнику необхідно надати інші докази на підтвердження зазначених нею обставин щодо майнового стану або документи що підтверджують сплату судового збору.

Вказане грунтується на такій конституційній засаді судочинства як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом (стаття 129 Конституції України) та узгоджується із статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

За таких обставин, у задоволенні клопотання про зменшеннясплати судового збору слід відмовити. Разом з тим, суд зазначає, що ОСОБА_1 не позбавлена можливості заявити клопотання про відстрочення розміру судового збору або розстрочення його сплати за визначених законом умов.

Оскільки подана касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, її слід залишити без руху та запропонувати заявнику усунути недоліки.

Керуючись статтями 136, 185, 392, 393 ЦПК України, статею 8 Закону України «Про судовий збір»

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про зменшення сплати судового збору.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Железняк-Кранг Інга Вікторівна, на постанову Запорізького апеляційного суду від 16 листопада 2021 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 13 січня 2022 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Білоконь