УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/12195/21

Номер провадження 2/712/3140/21

28 грудня 2021 року м. Черкаси

Суддя Соснівського районного суду м. Черкаси м. Черкаси Марцішевська О.М. розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ОСОБА_3 про стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

09 листопада 2021 року позивач ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернувся до відповідача ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про стягнення аліментів, обґрунтовуючи вимоги тим, що з 2009 року по 2019 рік ОСОБА_2 та позивач ОСОБА_1 проживали у цивільному шлюбі за адресою: АДРЕСА_2 . Під час спільного проживання вони вели спільне господарство, мали спільний бюджет, здійснювали оплату комунальних платежів, утримання житла, тощо. Від вказаних стосунків ІНФОРМАЦІЯ_1 народилась ОСОБА_4 свідоцтво про народження № НОМЕР_1 актовий запис № 908 видане 10.08.2011 року відділом реєстрації актів цивільного стану по Соснівському району м. Черкаси Черкаського міського управління юстиції та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,свідоцтво про народження № НОМЕР_2 актовий запис № 903 видане 04.08.2017 року відділом реєстрації актів цивільного стану по Соснівському району м. Черкаси Черкаського міського управління юстиції. У свідоцтві про народження обох дітей у графі «мати» вказана ОСОБА_1 , в графі «батько» вказаний ОСОБА_6 . Запис у книзі реєстрацій народжень про батька дітей був зроблений за її прізвищем, а ім`я по батькові батька дитини записувалось за її вказівкою відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України, дане було зроблено, враховуючи тяжке матеріальне становище в сім`ї, щоб отримувати пільги. ОСОБА_2 являється батьком ОСОБА_4 та ОСОБА_5 який під час нашого спільного проживання виховував та піклувався про дітей, їздив на спільний відпочинок, що підтверджується фото, водив до дитячого садочку, організовував дозвілля та тривалий час проводив разом з дітьми. Також даний факт можуть підтвердити свідки гр. ОСОБА_7 , проживаючий за адресою АДРЕСА_3 ., який є хрещеним батьком ОСОБА_8 , гр. ОСОБА_9 , проживаюча за адресою АДРЕСА_4 - хрещена матір ОСОБА_10 ; гр. ОСОБА_11 проживаюча за адресою АДРЕСА_5 - друг родини, гр. ОСОБА_12 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_6 - друг родини, гр. ОСОБА_13 проживаюча за адресою АДРЕСА_7 яка є другом вказаної родини і їй відомі дані обставини; гр. ОСОБА_14 , проживаюча за адресою: АДРЕСА_6 - друг родини. З 2019 року позивач з ОСОБА_2 розірвали стосунки та вона разом з дітьми переїхала від нього до своїх батьків за адресою: АДРЕСА_8 та звернулася до ОСОБА_2 з проханням матеріально підтримувати доньок, сплачуючи аліменти, так як вони проживають окремо, не ведуть спільного господарства, а доньки проживають з позивачем, на що він категорично відмовився.

Просить суд стягнути з відповідача аліменти на утримання дітей ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у розмірі згідно чинного законодавства, а саме 33 % від заробітної плати відповідача щомісячно.

12 листопада 2021 року ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси позовну заяву залишено без руху, оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Позивачем в позовній заяві не зазначено свій РНОКПП та не надано підтвердження позивача про те, що нею не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також позивачем не конкретизовані вимоги, а саме позивачем в позовній заяві викладені обставити про те, що відповідач є батьком дитини та заявлені свідки на підтвердження даного факту, однак вимога про встановлення батьківства позивачкою не сформульована.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 ЦПК України позови про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, про визнання батьківства відповідача, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Однак позивачем не надано до суду документи про її зареєстроване місце проживання чи перебування, що необхідно для визначення підсудності справи для вирішення позову у встановленому законом порядку.

Строк для усунення недоліків позивачу надано достатній в 5 (п`ять) днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала від 12.11.2021 року надіслана поштою позивачці за вказаною нею у позовній заяві адресою, однак повернута до суду 24.11.2021р. без отримання позивачем по причині відсутності адресата (трекінг відстеження на сайті ДП "Укрпошта 743).

Відповідно до ст.272 ЦПК України Днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Оскільки ухвала суду від 12.11.2021р. була надіслана за вказаною позивачем у позовній заяві адресою та повернута до суду 24.11.2021р. з відміткою про відсутність адресата, вказана ухвала вважається врученою позивачу 24.11.2021р. та остання залишила ухвалу без виконання.

Вказані в ухвалі вимоги щодо приведення змісту позовної заяви до вимог цивільного процесуального закону не можуть вважатись надмірним формалізмом, оскільки відкриття провадження без дотримання встановленого цивільним процесуальним законом порядку пред`явлення позову призведе до обмеження принципу змагальності та рівності сторін.

Враховуючи даний принцип, а також положення ст.175 та 177 ЦПК України щодо форми та змісту позовної заяви та її копій по кількості відповідачів і третіх осіб, суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі й у питанні про відкриття провадження за позовною заявою. Вибіркове надання судом суб`єктивних переваг одним учасникам процесу перед іншими учасниками судового призведе до порушення зазначеного конституційного принципу, що є неприпустимим.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи п.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободщодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури. На відміну від права на справедливий суд, право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може бути обмежено, зокрема задля забезпечення нормального функціонування судової системи. Це включає часові обмеження, фінансовий тягар, вимоги щодо форми звернення тощо. Ще у справі Trukhv. Ukraine (50966/99, 14 жовтня 2003) Європейський суд дав оцінку застосуванню процесуальних обмежень у вигляді обов`язку сплатити мито, надати копії документів у певній кількості та направити звернення до конкретного суду. Європейський суд не виявив жодних підстав вважати, що застосування згаданих процесуальних обмежень у цій конкретній справі було свавільним чи невиправданим.

До того ж, як наголошує Європейський суд з прав людини у своїх рішення, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таким чином, здійснивши аналіз норм законодавства, можна зробити висновок, що як суд, так і особа, яка подала позовну заяву, наділені низкою процесуальних прав та обов`язків. Зокрема, в разі подання особою позовної заяви, оформленої з порушенням процесуального закону, суддя зобов`язаний постановити ухвалу про залишення позовної заяви без руху із зазначенням її недоліків.

Оскільки позивачем не усунуті недоліки її позовної заяви у встановлений судом строк та спосіб, позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Повернення заяви не порушує права заявниці на доступ до правосуддя, оскільки це право може бути реалізоване після усунення обставин, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ч.3 ст.185 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд -

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ОСОБА_3 про стягнення аліментів - повернути позивачу.

Одночасно роз`яснюється, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню позивача до суду з позовною заявою, оформленою у відповідності до вимог ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з моменту отримання копії ухвали суду.

Суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси О.М. МАРЦІШЕВСЬКА

Дата виготовлення тексту ухвали 28 грудня 2021 року.