У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2021 року

м. Харків

справа № 638/3634/17

провадження № 2/638/802/21

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Яковлевої В.М.,

за участю секретаря судового засідання - Погудіної Д.О.,

учасники справи:

позивач - Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк»,

відповідачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, процентів та пені,

у с т а н о в и в:

10 березня 2017 року Бондар Олена Борисівна - представник Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» (далі - ПАТ «УкрСиббанк») звернулася до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, процентів та пені.

10 березня 2017 року вищевказана цивільна справа передана в провадження судді Омельченко К.О.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 03 травня 2017 року відкрито провадження в цивільній справі за позовом ПАТ «УкрСиббанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, процентів та пені.

27 вересня 2017 року на адресу Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ПАТ «УкрСиббанк», ОСОБА_2 про визнання кредитного договору недійсним.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19 березня 2021 року визначено головуючого суддю (суддю - доповідача) Яковлеву В.М. у зв`язку з відрахуванням зі штату судді ОСОБА_3 у зв`язку зі смертю, розпорядження № 02-06/481 від 16 березня 2021 року.

Матеріали цивільної справи № 638/3634/17 передано в провадження судді Яковлевої В.М. 29 березня 2021 року.

Суд, дослідивши матеріали справи, доходить такого висновку.

Відповідно до положень частини дванадцятої статті 33 ЦПК України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом .

Таким чином розгляд справи розпочався спочатку з проведення підготовчого судового засідання.

Відповідно до пунктів 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Частиною першою статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 29 березня 2021 року прийнято до розгляду цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, процентів та пені за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 14 квітня 2021 року о 14 годині 00 хвилин в приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова за адресою: м. Харків, проспект Перемоги, буд. 52-В.

Представник ПАТ «УкрСиббанк» подала до суду заяву про розгляд справи за відсутності представника, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити.

14 квітня 2021 року від представника ОСОБА_1 - адвоката Кислого А.М. надійшла заява, в якій просив відкласти судове засідання з метою врегулювання спору мировим шляхом. Підготовче судове засідання було відкладено на 12 травня 2021 року, 13 годину 00 хвилин. 12 травня 2021 року представник ОСОБА_1 адвокат Кислий А.М. подав до суду заяву про відкладення розгляду справи, в якій просив відкласти розгляд справи у зв`язку з необхідністю надання додаткового часу для закінчення перемовин сторін з питань укладення мирової угоди, у зв`язку із чим підготовче судове засідання було відкладено на 31 травня 2021 року,16 годину 00 хвилин. 18 травня 2021 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про відкладення розгляду справи, посилаючись на те, що адвокат Кислий А.М. перебуває на стаціонарному лікуванні, однак будь-яких доказів на підтвердження зазначених обставин не надав.

Крім того, 29 червня 2021 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про відкладення розгляду справи, посилаючись на необхідність додаткового часу для вирішення питання про реструктуризацію зобов`язання, проте будь-яких доказів на підтвердження зазначених обставин не надав. 05 серпня 2021 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про відкладення розгляду справи, посилаючись на те, що подав заяву про проведення реструктуризації зобов`язань за іпотечним кредитом. 16 вересня 2021 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про відкладення розгляду справи, в якій повідомив, що веде з банком переговори щодо врегулювання заборгованості за кредитним договором.

Будь - яких інших заяв та клопотань сторони у підготовчому судовому засіданні при новому розгляді справи до суду не подали та не заявляли.

Крім того ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 31 травня 2021 року строк проведення підготовчого провадження у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, процентів та пені було продовжено на 30 (тридцять) днів, тобто до 29 червня 2021 року.

Відповідно до частини першої, другої статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним. Тобто такими, що виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно, і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.

У пункті 15 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» № 2 від 12 червня 2009 року зазначено, що оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК України (в попередній редакції). Відповідач має право пред`явити зустрічний позов до або під час попереднього судового засідання (частина перша статті 123 ЦПК України (в попередній редакції), а треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу шляхом пред`явлення позову до однієї чи обох сторін до закінчення судового розгляду (частина перша статті 34 ЦПК України) (в попередній редакції). Позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову (наприклад, позови кількох осіб про стягнення зарплати чи про поновлення на роботі). Роз`єднання кількох поєднаних в одному провадженні вимог може мати місце лише за умови, що їх сумісний розгляд ускладнює вирішення справи (зокрема, у зв`язку з необхідністю призначення складної експертизи за окремими вимогами, тривалого відрядження або тяжкого захворювання одного чи кількох з позивачів або відповідачів). У разі роз`єднання позовів підставою для провадження щодо вимог, виділених у самостійне провадження, є ухвала суду про роз`єднання позовів і копія пред`явленого позову.

Тлумачення частини другої статті 193 та частини першої статті 194 ЦПК України дає підстави вважати, що зустрічний позов - це самостійна матеріально-правова вимога відповідача до позивача, пред`явлена ним у порядку і в строки, встановлені законом, до позивача для її спільного розгляду з первісним позовом в одному і тому ж провадженні за наявності для цього відповідних умов та підстав.

Згідно з положеннями статті 193 ЦПК України прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним не є обов`язком суду, що розглядає справу, а навпаки відноситься до його дискреційних повноважень при цьому сам суд першої інстанції визначає взаємопов`язаність позовів (зокрема, виникнення із одних правовідносин, випадок коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, тощо), а, крім цього, додатково повинен визначитися із доцільністю такого спільного розгляду, що є оціночним поняттям у кожній окремій справі та оцінку цьому може дати виключно суд, що розглядає справу як суд першої інстанції. Відповідно за відсутності свавільності суду першої інстанції у порядку розгляду цього питання чи встановлення відсутності порушень при цьому прав сторін чи інших осіб, суд вищої інстанції не вправі втручатися в згадану дискрецію суду першої інстанції.

За пунктом 1 статті 6 Конвенції кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Однак за весь час підготовчого провадження ОСОБА_1 своїм правом не скористався, про прийняття зустрічної позовної заяви про визнання недійсним кредитного договору під час підготовчого судового засідання при новому розгляді справи він та його представник не заявляли.

Крім того, ОСОБА_1 подав до суду заяви, посилаючись на те, що подав до банку заяву про проведення реструктуризації зобов`язань за іпотечним кредитом, зазначивши в них обставини про те, що 15 травня 2008 року між Акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк», правонаступником якого є Акціонерне товариство «УкрСиббанк» та ОСОБА_1 було укладено договір про надання споживчого кредиту № 0, предметом якого було надання ОСОБА_1 кредиту в розмірі 100 000 (сто тисяч) доларів США 00 центів зі сплатою 13 відсотків річних, тобто, особисто вказуючи на них, фактично визнаючи ці обставини.

За таких обставин прийняття зустрічної позовної заяви про визнання кредитного договору недійсним та спільний розгляд даних позовів є недоцільним, оскільки задоволення зустрічного позову жодним чином не вплине на задоволення первісного позову.

На підставі викладеного суд доходить висновку, що у прийнятті зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом слід відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що він має право звернутися з даними позовними вимогами до суду в загальному порядку.

Керуючись статтею 193 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

У прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк», ОСОБА_2 про визнання кредитного договору недійсним - відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_1 про можливість звернення з даним позовом у загальному позовному порядку.

Ухвала набирає сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В. М. Яковлева