Житомирський апеляційний суд
Категорія 44 Доповідач Шевчук А. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2021 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М.,

суддів: Талько О.Б., Коломієць О.С.,

за участі секретаря судового засідання Баліцької Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі

цивільну справу №295/18842/19 за позовом ОСОБА_1 до голови Житомирської міської ради Сухомлина Сергія Івановича про порушення конституційних прав та стягнення моральної шкоди

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 20 травня 2021 року, яке ухвалене під головуванням судді Стрілецької О.В. у м. Житомирі,

в с т а н о в и в:

У грудні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою про порушення конституційних прав на розгляд корупційних дій виконкому Житомирської міської ради.

У лютому 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про уточнення позовної заяви про порушення конституційних прав незаконною відмовою розглядати корупційні дії.

Відповідно до частини другої ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви (частина третя ст.49 ЦПК України).

Зазначає, що враховуючи уточнений предмет та суть позовної заяви, позовна заява про порушення конституційних прав незаконною відмовою розглядати корупційні дії виконкому Житомирської міської ради. За порушення конституційних прав незаконною відмовою розглядати корупційні дії виконкому Житомирської міської ради, які заподіяли їй моральної шкоди, просить стягнути з ОСОБА_2 на свою користь моральну шкоду у розмірі 76 500 грн.

Моральна шкода заподіяна наступними порушеннями:

ОСОБА_2 незаконно заяву від 29 липня 2019 року №8325 про протиправні дії виконкому резолюцією передав на розгляд виконкому;

незаконно відмовлено надати дозвіл на особистий прийом;

незаконна відмова запросити на прийом представників виконкому Житомирської міської ради, оскільки під час розгляду її клопотання від 27 листопада 2015 року здійснена численна кількість протиправних діянь;

незаконна відмова провести службову перевірку за її обов`язковою участю всіх протиправних діянь виконкому під час розгляду її клопотання від 27 листопада 2015 року та вжити заходи реагування, про які її повідомити;

незаконна відмова розглянути клопотання від 27 листопада 2015 року відповідно до вимог Земельного кодексу України, оскільки клопотання розглянуто з істотними порушеннями законодавства (застосовувалися документи з недостовірною інформацією);

незаконна відмова розглянути на особистому прийомі 08 жовтня 2019 року з питання про корупційні дії виконкому Житомирської місткої ради щодо виділення земельної ділянки скаргу про протиправні діяння виконкому Житомирської міської ради від 08 жовтня 2019 року, подану на особистому прийомі;

незаконна відмова розглядати на особистому прийомі 08 жовтня 2019 року питання про протиправні дії першого заступника голови Житомирської міської ради, по якому відкрито кримінальне провадження;

незаконна відмова розглядати на особистому прийомі 08 жовтня 2019 року питання про самовільно збудовані 210 гаражів по АДРЕСА_1 , роботу ГК «Хмільники» впродовж 25 років без дозвільних документів, ГК «Хмільники» рішенням від 21 червня 2012 року №400 на самовільне будівництво гаражів надано дозвіл на складання проекту землеустрою, а інваліду війни ОСОБА_3 (її мамі), якій держава безкоштовно надала машину « ІНФОРМАЦІЯ_1 », у будівництві гаража відмовлено;

незаконна відмова у розгляді на особистому прийомі 08 жовтня 2019 року усного питання про незаконні дії Житомирської міської ради, яка на 210 самовільно збудованих гаража надає дозвіл на 1,20 га, а їй на цій же земельній ділянці відмовляє у наданні 0,10 га;

відповідь на документи, що подавалися на особистому прийомі, надана через 44 дні, а не впродовж одного місяця, як передбачено ст.20 Закону України «Про звернення громадян»;

незаконний виклад у відповіді від 22 листопада 2019 року про те, що письмова відповідь щодо тлумачення дій виконавчих органів міської ради відсутня, оскільки на особистому прийомі ОСОБА_2 надані усні роз`яснення з порушених питань. Наполягає на тому, що на особистому прийомі ОСОБА_2 усних роз`яснень не надавав, оскільки це неможливо без проведення службової перевірки, встановлення фактів порушення законодавства та протиправних діянь;

незаконне надання відповіді листом від 11 листопада 2019 року №25/Д-10389 по скарзі від 08 жовтня 2019 року №10389, поданій на особистому прийомі 08 жовтня 2019 року. На думку ОСОБА_1 , відповідь вказує на намагання ОСОБА_2 приховати порушення законодавства, протиправні діяння, які відбуваються в Житомирській міській раді, що надає їй підстави стверджувати про незаконну відмову розглядати корупційні дії.

ОСОБА_1 зазначає, що під час особистого прийому 08 жовтня 2019 року протиправними діяннями та порушеннями законодавства їй заподіяна моральна шкода. Дії відповідача визвали погіршення здоров`я та душевні страждання, що позбавляло її можливості у реалізації звичок та бажань і сприяло погіршенню відносин з оточуючими людьми, а також призвело до інших наслідків негативного характеру. Порушення конституційних прав незаконною відмовою розглядати корупційні дії виконкому Житомирської міської ради ОСОБА_2 призвели до погіршення її життєвих зв`язків та вимагало від неї додаткових зусиль для організації життя, оскільки вказує на велику неповагу до неї.

Оскільки законодавство України не містить чітких критеріїв для розрахунку розміру моральної шкоди у грошовому еквіваленті, ОСОБА_1 , застосувавши середній розмір штрафу, передбачений за службову недбалість, й взявши до уваги кількість викладених вище порушень вимог законодавства, які вона вважає, були допущені відповідачем, визначила розмір спричиненої їй моральної шкоди.

Рішенням Богунського районного суду м.Житомира від 20 травня 2021 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення скасувати повністю. На обґрунтування доводів апеляційної скарги посилається на те, що суд першої інстанції незаконно змінив предмет та суть позовної заяви про порушення конституційних прав незаконною відмовою розглядати корупційні дії виконкому Житомирської міської ради. Уточнену позовну заяву прийнято до розгляду без виходу до нарадчої кімнати, тобто протокольною ухвалою та без зазначення, що змінено предмет позовної заяви, суму відшкодування моральної шкоди, кількість порушень з 34 до 12 та долучення додаткових доказів. Не зазначено про право відповідача подати відзив на уточнену позовну заяву. Судом також не надана правова оцінка відповіді на відзив з викладом 11 істотних порушень норм процесуального права, які спростовують висновки суду. Суд неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, які вважав встановленими. Допущено порушення норм процесуального права, а саме незаконно відмовлено розглянути усні заперечення, не надано правової оцінки довіреності, незаконно відмовлено застосувати лист від 03 вересня 2020 року та допущено до участі в справі представника відповідача по незаконній довіреності. Відзив подано від посадової особи органу місцевого самоврядування, а у позовній заяві відповідачем є фізична особа ОСОБА_2 та відзив подано представником по незаконній довіреності від посадової особи органу місцевого самоврядування, а не від ОСОБА_2 фізичної особи. У судовому засіданні суд першої інстанції 15 разів запитував щодо належного у справі відповідача та вона відповідала, що відповідач фізична особа ОСОБА_2 .

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до положень ст.367 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду доходить висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.

Зміст уточненої позовної заяви свідчить про те, що ОСОБА_1 вважає, що внаслідок неправомірних, на її думку, дій ОСОБА_2 , голови Житомирської міської ради, які вчинені під час розгляду її заяви від 29 липня 2019 року та на особистому прийомі 08 жовтня 2019 року, де вона подала скаргу на протиправні діяння виконкому Житомирської міської ради, відповідач спричинив їй моральну шкоду, оскільки незаконно відмовився розглядати корупційні дії виконкому Житомирської міської ради.

Відповідно до положень частин 1 та 5 статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Статтею 56 Конституції України передбачено, що кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Відповідно до правил статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно з роз`ясненнями, які надані у пунктах 3,5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями ( бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Статтею 1174 ЦК України передбачено, що шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи.

Отже, необхідними елементами складу цивільного правопорушення, як підстави деліктної відповідальності є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою винної особи. Відсутність хоча б однієї складової виключає обов`язок щодо відшкодування шкоди.

Відповідно до частин 1,5 та 6 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира від 18 січня 2021 року вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, а підготовче судове засідання призначено на 11 лютого 2021 року. Відповідно до змісту частин першої та другої ст.51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження залучити до участі у справі співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження за клопотанням позивача заміняє первісного відповідача належним відповідачем. У заяві про уточнення позовної заяви про порушення конституційних прав незаконною відмовою розглядати корупційні дії позивач ОСОБА_1 зазначила відповідачем ОСОБА_2 , голову Житомирської міської ради. У судовому засіданні 03 березня 2021 року суд першої інстанції з`ясував, що вимоги заявлені до голови Житомирської міської ради, як посадової особи (а.с.59 т.2). Письмові зауваження до протоколу судового засідання щодо неправильності його запису в порядку ст.249 ЦПК України не подавалися. Крім того, із змісту позову йдеться про правомірність дій посадової особи, яка чинним законодавством уповноважена розглядати звернення громадян, а також вести особистий прийом громадян. Цілком логічно, що належним відповідачем у справі має бути лише посадова особа органу місцевого самоврядування - голова Житомирської міської ради Сухомлин С.І., оскільки питання стосуються повноважень посадової особи органу місцевого самоврядування та роботи постійно діючого органу місцевого самоврядування виконкому, а не особистого життя ОСОБА_2 як фізичної особи.

Чинним процесуальним законодавством не передбачено, що письмову заяву про збільшення або зменшення розміру позовних вимог чи про зміну предмета або підстави позову суду належить приймати до розгляду лише із видаленням до нарадчої кімнати. Прийняття до розгляду уточненої позовної заяви відбулося протокольною ухвалою, що не протирічить нормам процесуального права (протокол судового засідання від 11 лютого 2021 року, номер процесуальної дії 32, а.с.15 т.2). Разом із тим, у протоколі судового засідання суд мав визначити строк подання відзиву, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів. Суд першої інстанції мав встановити такий строк подання відзиву, який би дозволив відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі. Оскільки відповідач подав відзив на уточнену позовну заяву 25 лютого 2021 року, тобто раніше ніж п`ятнадцять днів, відсутні підстави стверджувати про порушення прав учасників процесу. Так, позивач невідкладно скористалася правом та у порядку ст.179 ЦПК України 26 лютого 2021 року подала відповідь на відзив. Колегія суддів апеляційного суду погоджується із висновком суду першої інстанції про відсутність правових підстав для залишення відзиву без розгляду, тим більше його повернення відповідачу.

Щодо підтвердження повноважень представника відповідача, апеляційний суд виходить із наступного. Як вже зазначалося вище відповідачем у даній справі є голова Житомирської міської ради Сухомлин С.І., який відповідно до положень ст.ст.5,12 Закону України «Про місцеве самоврядування», ст.2 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» є посадою особою органу місцевого самоврядування. На підтвердження повноважень представника відповідача головним спеціалістом, юрисконсультом відділу правового забезпечення документообігу юридичного департаменту Житомирської міської ради Дідовець Ю.П. надані: ксерокопії довіреностей, відповідно до змісту яких остання уповноважена представляти інтереси Житомирського міського голови в усіх судових установах; ксерокопія Положення про юридичний департамент Житомирської міської ради, яке затверджене рішенням міської ради від 21 грудня 2016 року №496, відповідно до змісту п.4 якого основним завданням департаменту є представлення інтересів органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб; ксерокопія Положення про відділ правового забезпечення документообігу юридичного департаменту Житомирської міської ради, відповідно до п.5.1.9 якого працівники відділу мають право представляти міського голову, міську раду та виконавчі органи міської ради; ксерокопія витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, зі змісту якого слідує, що ОСОБА_4 розпорядженням від 09 липня 2020 року №584 наділена повноваженнями представляти Житомирську міську раду як орган місцевого самоврядування у правовідносинах з третіми особами або осіб, які мають право вчиняти від імені юридичної особи без довіреності, в порядку самопредставництва в судах України без окремого доручення з правом посвідчення копій документів, без права відмови, зміни, відкликання, визнання позову, укладення мирової угоди; ксерокопія посадової інструкції головного спеціаліста відділу правового забезпечення документообігу юридичного департаменту міської ради, до повноважень якого входить представлення за довіреністю у встановленому законом порядку інтересів міського голови, міської ради, виконавчого комітету та інших виконавчих органів ради у судах. Повноваження представника відповідача підтверджені належним чином, а тому апеляційний суд не вбачає підстав для недопущення представника голови Житомирської міської ради до участі у малозначному спорі, оскільки відповідно до частини першої ст.58 ЦПК України відповідач не обмежений у праві брати участь у судовому процесі через представника.

Решта доводів апеляційної скарги щодо розгляду спору по суті грунтуються на переоцінці доказів, яким правильно надана оцінка судом першої інстанції у відповідності до положень ст.89 ЦПК України.

Матеріали справи не містять доказів того, що дії голови Житомирської міської ради Сухомлина С.І. були неправомірними й призвели до спричинення ОСОБА_1 моральної шкоди, а тому в задоволенні позову відмовлено обґрунтовано, а справа вирішена правильно.

Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи. Обов`язкових підстав для скасування рішення суду першої інстанції з процесуальних ознак не встановлено.

Ті обставини, що, на думку позивача, видача довіреності на представництво інтересів відповідача в суді та подання заяв по суті справи, відбулось з порушенням вимог законодавства, не може бути самостійною та достатньою підставою стверджувати про спричинення позивачці моральної шкоди та не звільняє її від обов`язку надати докази на підтвердження наявності всіх необхідних елементів складу цивільного правопорушення, яке є підставою для відшкодування моральної шкоди.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не змінюють, а тому рішення залишається без змін, що відповідає приписам ст.375 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.259,268,367-368,374-375,381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Богунського районного суду м. Житомира від 20 травня 2021 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Головуюча Судді: