ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

09 вересня 2021 року

м. Харків

справа № 643/16126/15-ц

провадження № 22-ц/818/1301/21

Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Котелевець А.В.,

суддів Бурлака І.В., Хорошевського О.М.,

за участю секретаря Гришиної А.О.,

ім`я (найменування) сторін:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

представники - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні заяви ОСОБА_4 - представника ОСОБА_3 про витребування доказів за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 05 листопада 2020 року в складі судді Мельникової І.Д.,

у с т а н о в и в:

У вересні 2015 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому просила стягнути солідарно з відповідачів 5000 грн майнової шкоди.

Позов мотивовано тим, що вона є власницею квартири АДРЕСА_1 .

22 вересня 2012 року сталося залиття її квартири з вини відповідачів, які проживають поверхом вище в квартирі АДРЕСА_2 . Причиною залиття була несправність зливного бачка, який знаходиться в квартирі відповідачів. Внаслідок залиття їй було завдано майнової шкоди, були пошкоджені шпалери, лінолеум в коридорі, в двох кімнатах, частково перегоріла електрична проводка, світло залишилось тільки в кухні. Виходячи з цін на будівельні матеріали розмір майнової шкоди нею оцінено в 5000 грн. Незважаючи на її неодноразові звернення, відповідачі добровільно завдану шкоду не відшкодували.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 05 листопада 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 про відшкодування шкоди залишено без розгляду.

На зазначену ухвалу суду першої інстанції 03 грудня 2020 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, у зв`язку з чим справу призначено до розгляду.

09 березня 2021 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_4 - представник ОСОБА_3 подав відзив на апеляційну скаргу, в якому міститься клопотання про витребування копії постанови Верховного Суду від 22 травня 2019 року.

Клопотання, з урахуванням заяви від 09 вересня 2021 року, мотивовано тим, що вказана постанова є необхідною для розгляду справи, проте Верховним Судом йому було відмовлено у видачі засвідченої копії постанови суду касаційної інстанції, у зв`язку з чим існує необхідність витребування вказаного судового рішення. Враховуючи внесення змін до чинного законодавства, вказана постанова Верховного Суду від 22 вересня 2019 року може бути виготовлена з Єдиного державного реєстру судових рішень з використанням повного доступу та засвідчена судовою колегією.

Також, 29 липня 2021 року ОСОБА_4 - представником ОСОБА_3 були подано клопотання про витребування з Харківського міського центру надання безоплатної вторинної допомоги інформацію щодо обставин звернення ОСОБА_6 до зазначеної установи, а також довідки ОК-5/ОК-7 за 2020 рік з Пенсійного фонду України Московського району міста Харкова.

Відповідно до вимог статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статті 76, 77 ЦПК України).

Згідно вимог статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

За правилами частини першої статті 84 ЦПК України учасники справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Як роз`яснено в пункті 13 (абзаци другий, третій) постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулює провадження у справі до судового розгляду», та в пункті 26 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», якщо представлені докази недостатньо підтверджують вимоги позивача чи заперечення відповідача або не містять в собі всіх необхідних даних і в сторін є обґрунтовані складнощі в наданні додаткових доказів, суд за їх клопотанням зобов`язаний сприяти їм в одержанні або витребуванні таких доказів.

Докази, які збираються або подаються сторонами (показання свідків, письмові чи речові докази), повинні стосуватися суті спору (предмета та підстави позову). Тому, вирішуючи, наприклад, питання про виклик свідків, в усіх випадках слід вимагати від сторін пояснення, які саме обставини можуть бути підтверджені ними. Це ж стосується й вирішення питання про витребування інших доказів (письмових, речових). Докази, які не стосуються справи й предмета доказування, або одержані з порушенням порядку, встановленого законом, або якими не можуть бути підтверджені певні обставини справи, судом не повинні прийматися.

Під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими сторони обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення.

Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Матеріали справи свідчать, що предметом апеляційного оскарження є ухвала суду першої інстанції про залишення позову без розгляду.

Докази, на які посилається представник відповідача, не входять до предмету доказування, а тому підстави для їх витребування відсутні.

Постанова Верховного Суду від 22 травня 2019 року, на яку посилається ОСОБА_4 , ухвалена за результатами розгляду іншої справи, не пов`язаної з даною справою, не встановлює преюдиціальних фактів для даного судового провадження, а тому судова колегія не вбачає підстав для її витребування.

Обставинам щодо дати звернення до Харківського міського центру надання безоплатної вторинної допомоги вже була надана оцінка при вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження. Вказані обставини не стосується обставин постановлення ухвали суду першої інстанції про залишення позову без розгляду, а тому не входять до предмету доказування.

Щодо витребування довідки з Пенсійного фонду, то, як вбачається зі змісту клопотання, дані відомості необхідні заявнику для підтвердження майнового стану для вирішення питання про звільнення від сплати судового збору для отримання копій технічного запису судового засідання та копій документів з матеріалів справи, що також не стосуються предмету апеляційного перегляду.

Керуючись статтями84,83,260,261 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Заяви ОСОБА_4 - представника ОСОБА_3 про витребування доказів залишити без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення складено 13 вересня 2021 року.

Головуючий А.В. Котелевець

Судді І.В. Бурлака

О.М. Хорошевський