ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2964/21 Справа № 210/5703/16-ц Суддя у 1-й інстанції - Ступак С. В. Суддя у 2-й інстанції - Барильська А. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2021 року м.Кривий Ріг

справа № 210/5703/16-ц

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді: Барильської А.П.,

суддів: Бондар Я.М., Зубакової В.П.

сторони:

позивач: Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі»

відповідач: ОСОБА_1

розглянувши у спрощеному позовному провадженні в м. Кривому Розі, у порядку ч.13 ст. 7, ч.1 ст. 369 ЦПК України, без повідомлення учасників справи, за наявними у справі матеріалами,апеляційну скаргу Сушка Василя Олександровича, який діє від імені та в інтересах відповідача ОСОБА_1 , на заочне рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 вересня 2020 року, яке ухвалено суддею Ступак С.В. у місті Кривому Розі Дніпропетровської області та повний текст рішення складено 09 жовтня 2020 року, -

ВСТАНОВИВ:

В грудні 2016 року Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпрообленерго», правонаступником якого є Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі», звернулось з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення.

В обґрунтування позову позивачем зазначено, що 12 листопада 2015 року за адресою АДРЕСА_1 , представником Енергопостачальника було проведено перевірку дотримання Правил користування електричною енергією для населення (надалі - ПКЕЕН), в результаті якої було виявлено порушення ПКЕЕН, а саме: використання недооблікованої електричної енергії за допомогою самовільного підключення до електричної мережі поза засобами обліку прихованим способом. Тобто підключення за щитком на розриві ввідного кабелю на вихідних клемах запобіжників.

Даний факт порушення ПКЕЕН зафіксований Актом Н №116699 від 12.11.2015 року, який підписаний трьома представниками енергопостачальника та самим споживачем ОСОБА_1 , а отже, у відповідності із п.53 ПКЕЕН він є дійсним. На підставі зазначеного Акту про порушення ПКЕЕН, у відповідності з п.53 ПКЕЕН, п.1.2, 3.1, 3.2,3.3,3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, відповідачу ОСОБА_1 було виконано розрахунок суми заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію за період з 12.11.2012 року по момент виявлення порушення ПКЕЕН 12.11.2015 року на суму 20119,58 грн., яку позивач просив стягнути з відповідача. Крім того, позивач просив стягнути з відповідача судові витрати в розмірі 1378 грн.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 вересня 2020 року позов задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» суму по акту в розмірі 20 119, 58 грн. та витрати на оплату судового збору в розмірі 1378 грн.

В апеляційній скарзі відповідач ставить питання про скасування рішення суду першої інстанції та постановлення нового рішення по справі про відмову в задоволенні вказаних позовних вимог позивача посилаючись на те, що він не заперечує факт незаконного підключення, однак вказане підключення здійснено не ним. Зауважує на тому, що наданий на виконання ухвали суду про витребування доказів дріт, є не тим, який був вилучений під час складання Акту, що тягне за собою невірне визначення напруги, та, як наслідок, іншу кількість спожитої електроенергії.

Крім того апелянт зауважує що Акт, який підписаний відповідачем, не є беззаперечним доказом наявності порушення, оскільки відповідачу не було роз`яснено про те, що він може заперечувати проти викладених в Акті обставин та в Акті наявна графа про те, що споживач ознайомлений з Актом про порушення, окремої графи про те, що споживач згоден з Актом, він не містить.

Апелянт зауважує на тому, що відповідач в достатній мірі не володіє українською мовою, якою був складений акт, та є людиною похилого віку.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, як законне та обґрунтоване, на його думку, апеляційну скаргу відповідача залишити без задоволення.

Справа розглядається без повідомлення учасників справи, в порядку ч. 13 ст. 7, ч. 1 ст. 369 ЦПК України, оскільки ціна позову менше 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах заявлених позовних вимог, доводів апеляційної скарги та відзиву на апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, з наступних підстав.

Ухвалюючи рішення по справі, суд першої інстанції виходив з наявності правових підстав для задоволення позовних вимог позивача, оскільки відповідачем допущено порушення Правил користування електричною енергією для населення, яке виявлене працівниками позивача та зафіксовано в Акті, який складений відповідно до вимог п. 53 ПКЕЕН та нарахування за вказаним Актом були проведені АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» відповідно до вимог Методики визначення об`єму і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричної енергії.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику» у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, Правилами користування електричною енергією, затвердженими Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 року № 28 (далі ПКЕЕН), що діяли на момент виникнення спірних правовідносин, та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562.

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику», споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Відповідно до частини другої статті 27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушеннями в електроенергетиці є, в тому числі, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією.

Пунктом 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357, в редакції від 07.05.2010 року, які були чинні на момент виникнення правовідносин, передбачено, що побутовий споживач електричної енергії зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об`єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показам засобу обліку; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки; не перешкоджати обрізуванню гілок дерев, які ростуть на території, що належить побутовому споживачу, для забезпечення відстані не менше 1 метра від проводів повітряної лінії електричної мережі напругою 0,4 кВ та на відстані 2 м для електричних ліній напругою 10 кВ; не пізніше ніж за 7 днів до припинення користування електричною енергією у квартирі або на іншому об`єкті письмово повідомити енергопостачальника про розірвання договору та розрахуватися за спожиту електричну енергію, включаючи день виїзду.

Пунктом 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357, в редакції від 07.05.2010 року, які були чинні на момент виникнення правовідносин, передбачено, що побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення Правил користування електричною енергією для населення; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки.

Відповідно до п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357, в редакції від 07.05.2010 року, які були чинні на момент виникнення правовідносин, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається Акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.

Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії.

Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої Постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357, в редакції від 07.05.2010 року, які були чинні на момент виникнення правовідносин. У разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта, відключенню підлягає об`єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті.

У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

У відповідністю зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін.

Відповідно до частини 1 статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Пунктом 37 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357, в редакції від 07.05.2010 року, які були чинні на момент виникнення правовідносин, електропостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією. Згідно з пунктом 38 цих Правил енергопостачальник зобов`язується проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку у споживачів відповідно до затверджених графіків.

Пунктом 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357, в редакції від 07.05.2010 року, які були чинні на момент виникнення правовідносин, передбачено відповідальність споживача за порушення Правил, в тому числі, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення правил користування електричною енергією споживачами регламентується розділом 3 Методики.

Відповідно до підпункту 5 пункту 3.1. Методики вона застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357, в редакції від 07.05.2010 року, які були чинні на момент виникнення правовідносин, та в разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

За змістом підпункту «а» пункту 3.3. Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: у випадку встановлення споживачем пристрою, що занижує покази приладу обліку, або вчинення інших дій, які призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості - з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки; у випадку встановлення споживачем пристрою, що занижує покази приладу обліку, або вчинення інших дій, які призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Отже, у разі можливості виявлення представниками енергопостачальника порушень Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357, в редакції від 07.05.2010 року, які були чинні на момент виникнення правовідносин, без застосування спеціальних технічних засобів під час здійснення контрольного огляду засобу обліку, нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі складеного Акту про порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357, в редакції від 07.05.2010 року, які були чинні на момент виникнення правовідносин, має здійснюватися за період з дати останнього контрольного огляду показань приладу обліку або технічної перевірки, але не більше, ніж за шість календарних місяців. В іншому ж випадку, коли неможливо в ході контрольного огляду виявити порушення без застосування спеціальних технічних засобів, нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за період не більше ніж за три роки до дня виявлення порушення.

Як встановлено судом та вбачається із матеріалів справи, 12 листопада 2015 року представниками енергопостачальника ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», у відповідності до п. 37 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357, в редакції від 07.05.2010 року, які були чинні на момент виникнення правовідносин, був складений Акт про порушення Н № 116699, за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить відповідачу ОСОБА_1 , а саме, про порушення п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357, в редакції від 07.05.2010 року, які були чинні на момент виникнення правовідносин, щодо використання недооблікованої електричної енергії за допомогою самовільного підключення до електричної мережі поза засобом обліку прихованим способом. Точка підключення за щитком на розриві ввідного кабелю на вихідні клеми запобіжників. Порушення продемонстровано. В Акті зазначено, що під час перевірки та складання акта про порушення був присутній споживач ОСОБА_1 , який підписав Акт. Будь-яких зауважень чи клопотань від останнього не надходило (а.с.3)

Відповідно до Акту технічної перевірки і схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб на ньому та стану до облікової проводки побутового споживача від 12.11.2015 року, складеного представниками енергопостачальника ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», а саме майстром ОСОБА_2 , за участю електромонтерів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , який підписаний власником квартири, споживачем ОСОБА_1 , встановлено, що при проведенні технічної перевірки у побутового споживача в квартирі представниками енергопостачальника, виявлено користування електроенергією поза приладами прихованим способом, вид невідповідності: наявність розривів від границі балансової належності споживача до точки обліку (п. 1.5.33 ПУЕ) та порушення ізоляції проводів від границі балансової належності споживачів до точки обліку (п. 1.5.33 ПУЕ). (а.с.6)

Після складання Акту про порушення Н № 116699 від 12.11.2015 року, споживача ОСОБА_1 повідомлено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного Акту про порушення, буде проводити засідання 01.12.2015 року, за адресою: АДРЕСА_2 .

01 грудня 2015 року відбулося засідання комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕН, що підтверджується Протоколом № 171 від 01.12.2015 року, на якому прийнято рішення про відповідність порушення ПКЕЕН, зафіксованого в Акті про порушення Н № 116699 від 12.11.2015 року, «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» яка затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 14.05.2005 року № 562 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 04.07.2005 року за № 782/12656 із змінами і доповненнями. Величина розрахункового добового об`єму споживання електроенергії визначаються по п. 3.5 формули 2.7 Методики. Період розрахунку з 12.11.2012 року по 12.11.2015 рік. Визначений об`єм не облікованої електричної енергії складає 31218 кВт/год. на суму 20111,59 грн., в точу числі НДС 3353,26 грн. (а.с.5)

Вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, згідно з розрахунком розміру відшкодувань збитків по акту № Н116699 складає 20119 грн. 58 коп. Тип порушення: самовільне без облікове підключення, яке неможливо визначити при контрольному обході (а.с.4).

Зазначений розрахунок розміру матеріальної шкоди зроблений відповідно до п. п. 48, 53 «Правил використання електричної енергії для населення», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України, № 1357 від 26 липня 1999 року, в редакції Постанови КМУ від 07.05.2010 року, п. п. 4-7 «Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадання електричної енергії», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 122 від 08.02.2006 року, п. 3.1-3.3 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушенням споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої Постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562, чинного на момент виникнення зобов`язання.

На підставі наведеного вище колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог позивача, оскільки відповідач вчинив порушення Правил користування електричною енергією для населення, яке виявлене працівниками позивача та зафіксовано в Акті, складеному відповідно до вимог п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357, в редакції від 07.05.2010 року, які були чинні на момент виникнення правовідносин; що нарахування за цим актом були проведені АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» відповідно до вимог Методики визначення об`єму і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричної енергії, і цей розрахунок є вірним. Доказів на спростування розрахунку відповідачем не надано.

Не можуть бути підставою для скасування рішення та відмови в задоволені позовних вимог доводи апеляційної скарги про те, що він не заперечує факт незаконного підключення, однак вказане підключення здійснено не ним, оскільки побутовий споживач, в даному випадку відповідач по справі, несе відповідальність згідно із законодавством зокрема за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку. Факт того, що самовільне підключення було здійснено не відповідачем не підтверджений належними та допустимим доказами, в розумінні ст.ст.12,81 ЦПК України, та не знімає з відповідача відповідальності за допущене порушення.

Посилання відповідача в апеляційній скарзі на те, що наданий на виконання ухвали суду про витребування доказів, дріт, є не тим, який був вилучений під час складання Акту, що тягне за собою невірне визначення напруги, та, як наслідок, іншу кількість спожитої електроенергії не можуть бути підставою для скасування рішення суду першої інстанції та відмови в задоволенні позовних вимог позивача, оскільки відповідно до вимог ст.ст.12,81 ЦПК України, відповідачем не доведено того, що наданий позивачем дріт, є не тим, який був вилучений під час складання Акту.

Колегією суддів не приймаються до уваги доводи апеляційної скарги відповідача про те, що Акт, який підписаний відповідачем, не є беззаперечним доказом наявності порушення, оскільки відповідачу не було роз`яснено про те, що він може заперечувати проти викладених в Акті обставин, оскільки відповідач по справі не заперечує факту самовільного підключення до електричної мережі поза засобами обліку прихованим способом. При цьому колегія суддів безпідставними посилання апелянта на те, в Акті наявна графа про те, що споживач ознайомлений з Актом про порушення, однак окремої графи про те, що споживач згоден з Актом, оскільки в Акті про порушення наявна графа «Зауваження до складеного Акту», в якій відповідач не зазначив про свої зауваження.

Посилання відповідача в апеляційній скарзі на те, що відповідач в достатній мірі не володіє українською мовою, якою був складений акт, та є людиною похилого віку не знімає з відповідача відповідальності за допущене порушення, про наявність якого відповідач не заперечував та не зазначав в Акті про те, що в недостатній мірі володіє українською мовою.

Отже, колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції не допустив порушень матеріального або процесуального закону, які могли б бути підставою для скасування рішення суду, а доводи апеляційної скарги та доповнень до апеляційної скарги, не спростовують зроблених в оскаржуваному рішенні висновків, тому колегія суддів вважає, що підстави для його скасування і задоволення апеляційної та доповнень до апеляційної скарги - відсутні.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає нормам матеріального і процесуального права, висновки суду відповідають обставинам справи, в той час як доводи апеляційної скарги та доповнень до апеляційної скарги, висновків суду не спростовують, а тому апеляційна скарга та доповнення до апеляційної скарги підлягають залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - залишенню без змін.

В іншій частині рішення суду не оскаржено.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 382, 384 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 , який діє від імені та в інтересах відповідача ОСОБА_1 , залишити без задоволення.

Заочне рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 вересня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 22 лютого 2021 року.

Головуючий:

Судді: