БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 361/171/14-ц
провадження № 8/361/4/21
УХВАЛА

26 листопада 2021 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді: Петришин Н.М.

за участю секретаря: Площинської М.М.,

у судовому засіданні в залі суду м. Бровари розглядаючи цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Броварського міськрайонного суду Київської області в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Дніпрометалсервіс», Закритого акціонерного товариства «Ерлан», Товариства з обмеженою відповідальністю «Маяк-гарант», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , Броварська районна державна адміністрація Київської області, Управління державної реєстрації юридичних і фізичних осіб-підприємців Харківської міської ради, Реєстраційна служба Броварського міськрайонного управління юстиції Київської області, Товариство з обмеженою відповідальністю «Кім-Сервіс» про відшкодування шкоди,

в с т а н о в и в :

У жовтні 2019 року до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшла цивільна справа за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду.

Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Селезньової Т.В. від 07 лютого 2020 року призначено заяву до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Розпорядженням керівника апарату Броварського міськрайонного суду Київської області № 1346 від 10.12.2020 року призначено повторний автоматизований розподіл вищевказаної цивільної справи, у зв`язку зі звільненням ОСОБА_5 з посади судді.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 грудня 2020 року справу передано на розгляд судді Петришин Н.М.

Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 11 грудня 2020 року справу прийнято до провадження та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

18 листопада 2021 року до суду надійшло клопотання від представника заявника адвоката Ратуша В.Б., де він просить про надання дозволу на трансляцію судових засідань справи №361/171/14-ц та забезпечення трансляції судових засідань технічними засобами Броварського міськрайонного суду Київської області на YouTube-каналі «Судова влада України» та порталі «Судова влада України».

У судовому засіданні представники заявника адвокати Ратуш В.Б. та Зима Л.М. підтримали заявлене клопотання.

Представник заінтересованої особи Приватного акціонерного товариства «Дніпрометалсервіс» заперечував проти задоволення вказаного клопотання у зв`язку з його безпідставністю.

Згідно із частинами 1, 5, 6 статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Якщо всі учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, здійснюється транслювання перебігу судового засідання в мережі Інтернет в обов`язковому порядку. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, а також трансляція судового засідання повинні здійснюватися без створення перешкод у веденні засідання і здійсненні учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав.

Відповідно до частини. 4 статті 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» особи, присутні в залі судового засідання, представники засобів масової інформації можуть проводити в залі судового засідання фотозйомку, відео- та аудіозапис з використанням портативних відео- та аудіотехнічних засобів без отримання окремого дозволу суду, але з урахуванням обмежень, встановлених законом. Трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Якщо всі учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, здійснюється транслювання перебігу судового засідання в мережі Інтернет в обов`язковому порядку. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, а також трансляція судового засідання повинні здійснюватися без створення перешкод у веденні засідання і здійсненні учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав.

З наведених положень частини 5 статті 7 ЦПК України, частини 4 статті 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» вбачається, що трансляція судового засідання здійснюється виключно з дозволу суду. Таким чином законодавець поклав вирішення цього питання на розсуд суду, оскільки здійснення трансляції судового засідання обумовлено дозволом головуючого.

Листом Державної судової адміністрації України від 14.03.2016 № 15-1924/16 повідомлено про можливість он-лайн трансляції судових засідань по справах, які мають значний суспільний інтерес.

Вища рада правосуддя у своєму рішенні від 01.04.2021 № 763/0/15-21 «Про надання уніфікований рекомендацій для судів всіх інстанцій та юрисдикцій щодо безпечної роботи в умовах карантину» також надала рекомендації судам забезпечити трансляцію судових засідань, що викликають значний інтерес громадськості, для гарантування права на справедливий і публічний судовий розгляд.

Виходячи з наведеного, вбачається, що прийняття рішення щодо проведення трансляції судового засідання здійснюється з дозволу суду в разі доцільності по справам, які мають значний суспільний інтерес.

Суд виходить з того, що суспільний інтерес являє собою гармонізований інтерес публічних і приватних осіб та може кваліфікуватися як суспільна користь, соціальний ефект від здійснення партнерства в будь-якій сфері права.

Відповідно до ст. 29 Закону України «Про інформацію», предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, тощо.

Інформація про значний суспільний інтерес до даної цивільної справи та про наявність самого предмету такого суспільного інтересу в матеріалах справи відсутня і учасниками судового процесу не надана. Не спостерігалось такого суспільного інтересу та контролю за судовим процесом з боку громадськості під час проведення усіх засідань, при тому, що судове слухання проводиться у відкритому судовому засіданні.

Представниками заявника не доведено наявності гармонізованого інтересу публічних і приватних осіб до даної справи, як інформації, що є предметом суспільного інтересу.

Крім того, дана справа є приватно-правовим спором між позивачем - фізичною особою та відповідачами, та не стосується прав чи обов`язків невизначеного кола осіб або певних верств громадськості; ознаки публічно-правових правовідносин відсутні.

Представник заявника посилається на те, що «хід розгляду даної справи має велике значення як негативний приклад системної незахищеності державою іноземних інвестицій на протязі 20 років, що зумовлює необхідність транслювання розгляду справи». Проте, такі аргументи є суб`єктивною думкою представника позивача та не свідчать про наявність значного суспільного інтересу чи виходу її за межі приватно-правного спору і не вказують на те, що предмет даного спору стосується питань, які мають виняткове значення для суспільства в контексті наведених вище критеріїв.

Посилання представника заявника на ту обставину, що у справі наявне рішення ЄСПЛ, яке не виконується більше 3 років, є безпідставним, оскільки вказане рішення не впливає на розгляд даної справи та Верховним Судом уже переглядались судові рішення у даній справі у зв`язку із прийняттям рішення ЄСПЛ.

Суд також не приймає до уваги доводи представника заявника, про те, що трансляція є необхідною, так як позивач проживає за межами України та з метою запобігання поширенню коронавірусу. Так, позивач має право брати участь у судових засіданнях особисто, а заявником не надано доказів неможливості прибуття позивача у судові засідання.

Викладені у клопотанні доводи про проведення судових засідань на YоuТubе - каналі «Судова влада України» та порталі «Судова влада України» не доводять наявності гармонізованого інтересу публічних і приватних осіб до даної справи, як інформації, що являється предметом суспільного інтересу, не представлено доказів на підтвердження існування таких обставин, відповідно немає підстав вважати і те, що таким чином може бути підвищено довіру до судової гілки влади.

Слід також зазначити, що справа розглядається у відкритому судовому засіданні, отже, всі бажаючі мають можливість бути присутніми в судовому засіданні за умов дотримання протиепідемічних заходів, а судом здійснюється повне фіксування судових засідань за допомогою офіційного технічного засобу.

Зважаючи на суть справи, яка розглядається, предмет та підстави позову, суд відхиляє доводи заявника про велике суспільне значення та значний суспільний інтерес з боку громадськості до неї, як безпідставні та вважає недоцільним здійснювати трансляцію судового засідання в даній справі.

Отже, враховуючи завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, суд вважає клопотання таким, що не підлягає задоволенню. Відмова у задоволенні клопотання заявника ніяким чином не порушує гласність судового засідання, відповідає меті судового провадження, що відбувається за правилами цивільного процесуального законодавства, та сприяє передбаченому ст. 2 ЦПК України завданню цивільного судочинства, своєчасному розгляду і вирішенню цивільних справ з дотриманням принципу розумності строків.

Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року, заяви № 17160/06 та № 35548/06, § 33).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення суду у справі «Жоффер де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

Суд також роз`яснює, що відсутність дозволу на трансляцію не позбавляє осіб, присутніх в залі судового засідання, проводити фотозйомку, відео- та аудіо запис без отримання окремого дозволу суду з урахуванням обмежень, встановлених законом відповідно до ч. 4 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та ч.ч. 4, 6 ст. 7 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 11, 222, 258-261, 353 ЦПК України та ч. 4 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суд,-

у х в а л и в :

Відмовити у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Ратуш Володимира Борисовича про надання дозволу на трансляцію судових засідань у цивільній справі № 361171/14-ц за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Броварського міськрайонного суду Київської області в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Дніпрометалсервіс», Закритого акціонерного товариства «Ерлан», Товариства з обмеженою відповідальністю «Маяк-гарант», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , Броварська районна державна адміністрація Київської області, Управління державної реєстрації юридичних і фізичних осіб-підприємців Харківської міської ради, Реєстраційна служба Броварського міськрайонного управління юстиції Київської області, Товариство з обмеженою відповідальністю «Кім-Сервіс» про відшкодування шкоди.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її оголошення і у відповідності до вимог ст. 353 ЦПК України оскарженню не підлягає, заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Н.М. Петришин