У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 вересня 2021 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого-судді Прохоренко В.В.,

за участю секретаря Бакшиної К.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України до ОСОБА_1 про стягнення коштів за отримане речове майно, строк експлуатації якого ще не закінчився,-

встановив:
В провадженні Херсонського міського суду Херсонської області перебуває вказана вище цивільна справа.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 16.07.2019 року відкрито провадження в справі та призначено її розгляд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено наступне.

Частиною першою статті 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Отже, у порядку цивільного судочинства можуть розглядатися будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства. В порядку цивільного судочинства розглядаються справи, що виникають із приватноправових відносин.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність у них спору про право цивільне, а по-друге, суб`єктний склад такого спору (однією зі сторін у спорі є, як правило, фізична особа), по-третє, пряма вказівка закону про вирішення спору в порядку певного судочинства.

За приписами частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 4 КАС України адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Публічно-правовий спір - це спір, у якому, зокрема, хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій (пункт 2 частини першої статті 4 КАС України).

Публічно-правовий характер спору визначається тим, що вказані суб`єкти наділені владно-управлінськими повноваженнями у сфері реалізації публічного інтересу.

Суб`єкт владних повноважень - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Згідно із частиною першою статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, у спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби

За змістом частини першої статті 1Закон України від 25березня 1992року №2232-XII«Про військовий обов`язок і військову службу» військова служба є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України, іноземців та осіб без громадянства, пов`язаній з обороною України, її незалежності та територіальної цілісності. Час проходження військової служби зараховується громадянам України до їх страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби.

Отже спори щодо проходження публічної служби від моменту прийняття особи на посаду і до її звільнення, навіть якщо подання відповідного позову про відшкодування витрат відбувається після її звільнення з публічної служби, підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства.

З наявних у справі та досліджених судом доказів вбачається, що ОСОБА_1 проходив військову службу за контрактом у військовій частині НОМЕР_1 НГУ з 16.10.2018 року, що підтверджується відповідним наказом командира військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України від 16.10.2018 року № 19 о/с. Під час проходження ОСОБА_1 військової служби за контрактом у військовій частині НОМЕР_1 , наказом командира в/ч НОМЕР_1 НГУ від 06.02.2019 року № 3 о/с, останнього було звільнено та переведено у запас (у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту військовослужбовцем). Згідно наказу командира в/ч НОМЕР_1 НГУ від 07.02.2019 року № 29 (по стройовій частині), ОСОБА_1 було виключено зі списків особового складу частини.

Предметом даного позову є стягнення з ОСОБА_1 коштів за отримане речове майно, строк експлуатації якого не закінчився, в сумі 4858,86 грн.

Отже, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді військовослужбовця, що відноситься до публічної служби, отримав предмети речового майна, строки експлуатації якого не закінчилися на час звільнення з військової служби за контрактом, тому даний спір підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Вказане узгоджується з правовою позицією викладеною в ухвалі Верховного Суду від 28 травня 2020 року по справі №686/31246/19.

Крім того, у випадку зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної/публічної служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків, перед судом обов`язково постане питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди/збитків, а й оцінки правомірності дій такої особи.

Водночас у рамках цивільного процесу суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності службовця або посадовця, оскільки така можливість передбачена лише в адміністративному процесі в силу приписів статті 19 КАС, якою охоплюється питання прийняття на публічну службу, її проходження та звільнення.

Указані спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби.

Викладене підтверджується висновком про застосування норми права, що викладений в постанові Великої Палати Верховного суду від 05 грудня 2018 року в справі № 818/1688/16, провадження № 11-892апп18.

Відповідно до ч. 1 ст. 255 Цивільного процесуального кодексу України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Таким чином, суд вважає, що провадження у справі підлягає закриттю, оскільки ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді військовослужбовця, що відноситься до публічної служби, отримав предмети речового майна, тому даний спір підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Керуючись ст.ст. 255, 353 ЦПК України, -

ухвалив:
Провадження у цивільній справі за позовом Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України до ОСОБА_1 про стягнення коштів за отримане речове майно, строк експлуатації якого ще не закінчився - закрити.

Роз`яснити позивачу, що спірні правовідносини підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя: В. В. Прохоренко