Номер справи місцевого суду: 2-2780/06
Головуючий у першій інстанції Ступакова І.Г.
Доповідач Колесніков Г. Я.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

13.12.2021 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі судді Колеснікова Г.Я., ознайомившись з апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Білгоро-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 28 квітня 2006 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання договору купівлі-продажу дійсним і визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2006 року позивачка звернулася до суду із вказаним позовом.

Рішенням Білгоро-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 28 квітня 2006 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання договору купівлі-продажу дійсним і визнання права власності задоволено.

Визнано дійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна, укладеного 05 квітня 2006 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , згідно якого ОСОБА_1 продала, а ОСОБА_2 купила 34/400 частини будинку магазину, що складається в цілому з: металевого будинку магазину, загальною площею 73,3 кв.м. літ. «А», розташованого по АДРЕСА_1 .

Визнано за ОСОБА_2 право власності на 34/400 частини будинку магазину, що складається в цілому з: металевого будинку магазину, загальною площею 73,3 кв.м. літ. «А», розташованого по АДРЕСА_1 .

06 грудня 2021 року до апеляційного суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу на вказане рішення суду з клопотанням про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження.

У своєму клопотанні просить поновити строк на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що строки пропущені з поважних причин, оскільки на момент прийняття рішення апелянтка не була повідомлена про розгляд даної справи і не отримувала копію оскарженого рішення та відповідно не знала про існування вищевказаної справи.

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття апеляційного провадження у справі, вважаю, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

В матеріалах даної цивільної справи наявний протокол судового засідання від 28 квітня 2006 року, з якого вбачається, що 28 квітня 2006 року в судове засідання з`явились позивачка ОСОБА_2 та відповідачка ОСОБА_1 .

Відповідно до вказаного протоколу судового засідання в ході судового засідання 28 квітня 2006 року відповідачка ОСОБА_1 відводів складу суду не заявляла, судом першої інстанції їй були роз`ясненні права, які відповідачці були зрозумілі. Відповідачка позов визнала, надала пояснення по суті справи, на питання суду відповідачка зазначила, що вона заперечень не має проти договору, укладеного між нею та позивачкою, який нотаріально був засвідчений. В судових дебатах відповідачка зазначила, що з позовом згодна.

В тому ж судовому засіданні 28 грудня 2006 року судом першої інстанції оголошено рішення по справі, роз`яснено його зміст, строк та порядок його оскарження.

На момент ухвалення судом першої інстанції оскаржуваного судового рішення діяв ЦПК України від 18.07.1963 року.

Глава 21 ЦПК України від 18.07.1963 року передбачала фіксування судового процесу та протоколи.

Згідно положень ст. 198 ЦПК України від 18.07.1963 року судом здійснюється повне фіксування судового процесу технічними засобами. Про кожне судове засідання, а також про кожну окрему процесуальну дію, вчинену поза постійним місцем засідання суду першої інстанції, складається протокол. У протоколі судового засідання відображаються всі істотні моменти розгляду справи в тій послідовності, в якій вони мали місце в судовому засіданні чи при вчиненні окремої процесуальної дії.

Відповідно ст. 200 ЦПК України від 18.07.1963 року сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають право знайомитися з протоколом судового засідання і протягом трьох днів після підписання протоколу подавати свої письмові зауваження з приводу допущених у протоколі неправильностей або неповноти змісту.

Як вбачається з положень ст. 201 ЦПК України від 18.07.1963 року, головуючий розглядає зауваження на протокол і в разі згоди із зауваженнями, посвідчує їх правильність.

У разі незгоди головуючого з поданими зауваженнями вони розглядаються в судовому засіданні судом, який ухвалив рішення, з повідомленням осіб, які брали участь у справі, про час і місце проведення судового засідання. Розглянувши зауваження, суд постановляє ухвалу, якою посвідчує правильність зауважень або відхиляє їх.

У разі пропуску строку подання зауважень і відсутності підстав для його поновлення головуючий залишає їх без розгляду.

Зауваження на протокол повинні бути розглянуті не пізніше п`яти днів з дня їх подання.

Зауваження на протокол приєднуються до справи, в тому числі, коли їх не було розглянуто у зв`язку з вибуттям головуючого.

Будучи ознайомленим 29 листопада 2021 року з матеріалами справи та зазначаючи свою необізнаність щодо існування в суді даної цивільної справи у 2006 році, а також заперечуючи свою участь під час розгляду справи в суді першої інстанції, ОСОБА_1 письмових зауважень щодо неповноти або неправильності запису на вказаний протокол судового засідання від 28 квітня 2006 року не надала.

У поданій після спливу більш ніж 15 років після ухвалення рішення суду від 28 квітня 2006 року в апеляційній скарзі апелянт також не посилалася на звернення до суду першої інстанції з заявою про неповноту або неправильність протоколу судового засідання від 28 квітня 2006 року.

Відповідно до ч.3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст.354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку.

Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

ОСОБА_1 в своїй апеляційній скарзі, як на причину пропуску строку апеляційного оскарження посилається на те, що їй лише у листопаді 2021 року стало відомо про наявність судового рішення від 28 квітня 2006 року, від іншого учасника справи.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що вказані апелянтом причини пропуску строку не є поважними, оскільки наведені доводи апелянта спростовуються матеріалами справи.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили понад 15 років тому, є порушенням вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Вказане процесуальне порушення є самостійною підставою для скасування як оскарженого судового рішення апеляційного суду, так і ухвали апеляційного суду про поновлення строку на апеляційне оскарження і відкриття апеляційного провадження та направлення справи до апеляційного суду зі стадії відкриття апеляційного провадження (Постанова Верховного Суду від 14 грудня 2020 року у справі № 521/2816/15-ц (провадження № 61-14230сво18).

Відповідно до ч.3 ст.357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст.354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому ст.358 цього Кодексу.

Тому ОСОБА_1 протягом десяти днів з дня отримання ухвали апеляційного суду слід вказати інші підстави для поновлення пропуску строку на оскарження рішення суду від 28 квітня 2006 року.

Оскільки наведені в клопотанні про поновлення строку обставини визнані неповажними, апелянт має право вказати інші обставини непереборної сили, як це передбачене п.2 ч.2 ст.358 ЦПК України, які б виправдовували пропуск строку на апеляційне оскарження судового рішення, що набрало законної сили, через тривалий час після його ухвалення.

З огляду на те, що апелянтом не виконані вимоги процесуального закону, вважаю за необхідне залишити апеляційну скаргу без руху з наданням строку для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 28 квітня 2006 року залишити без руху.

Встановити апелянту строк протягом десяти днів з моменту отримання ухвали суду для звернення до апеляційного суду із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення із зазначенням інших підстав для поновлення строку.

Роз`яснити апелянтці, що у разі невиконання вимог ухвали в зазначений вище строк, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Одеського апеляційного суду Г.Я. Колесніков