Роздільнянський районний суд Одеської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/2297/20

Номер провадження: 2/511/155/21

09 грудня 2021 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Теренчук Ж. В.,

секретаря - Ніколас С.О.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Лиманської селищної ради, в якому просила визначити їй додатковий строк, для прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном один місяць з дня набрання рішенням законної сили.

Свої вимоги мотивувала, тим що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 . При житті ОСОБА_3 склала заповіт, яким заповіла їй дві земельні ділянки - площею 3,11 га, кадастровий номер :01:001:0046 та площею 0,17 га, кадастровий номер :01:001:0044, які розташовані на території Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області і які належали померлій на підставі Державного акту про право власності на земельну ділянку серії ЯБ №897445.

Вона у встановленому законом порядку звернулась до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, в зв`язку з тим, що вона пропустила встановлений ст. 1270 ЦК України строк для звернення з такою заявою.

Зазначила, що вона по поважній причині не мала можливості своєчасно звернутися з такою заявою, так як не є родичем спадкодавця, не проживала з нею на день її смерті, а тому не була обізнана про смерть спадкодавця і відкриття спадщини.

Відповідно дізналась про смерть ОСОБА_3 03.11.2020 року після отримання листа з Біляївського міжрайонного відділу ДРАЦС від 03.11.2020 року.

Оскільки вважає, що пропустила встановлений строк для прийняття спадщини з поважної причини, а тому просила суд задовольнити її позовні вимоги в повному обсязі та встановити їй додатковий строк для прийняття спадщини терміном один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.

Процесуальні дії по справі.

Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 29.12.2020 року позов прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі, призначено підготовче судове засідання, так як справа розглядається за правилами загального позовного провадження. (а.с.17)

Ухвалою суду від 15.06.2021 року витребувано у приватного нотаріуса Патраманської Л.М. спадкову справу заведену після смерті ОСОБА_3 (а.с.50)

Ухвалою суду від 12.08.2021 року замінено по справі відповідача Лиманську селищну раду на належного відповідача ОСОБА_2 . (а.с.130)

Ухвалою суду від 27.09.2021 року закрито підготовче засідання по справі та справа призначена до розгляду по суті. (а.с.157)

Позивачка ОСОБА_1 та її представник в судове засідання не з`явились. Надали суду заяву, в якій позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити, справу розглянути у їх відсутність.

Відповідач ОСОБА_2 позов не визнав. Надав суду відзив на позов, в якому зазначив, що померла ОСОБА_3 є його матір`ю. Він після її смерті в установлений законом строк прийняв спадщину після її смерті, звернувшись з заявою в нотаріальну контору. Про те, що мати при житті склала заповіт на земельну ділянку на користь ОСОБА_1 ні, він ні його рідна сестра не знали. Вона не є їх родичкою, а вказана земельна ділянка перебуває в оренді у чоловіка ОСОБА_1 ОСОБА_4 . Вона знала про смерть його матері, та стала надзвонювати йому та членам сім`ї, щоб вони відмовились від спадщина на її користь. Тому просив відмовити ОСОБА_1 в задоволенні позову, так як він є спадкоємцем після смерті матері, прийняв спадщину, про заповіт матері нічого не знав.

Суд, на підставі наданих доказів по справі, встановив наступні фактичні обставини справи та відповідні їм спірні правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 31.01.2019 року Роздільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного МрУМЮ (м.Одеса), актовий запис №105. (а.с.61)

На момент смерті ОСОБА_3 була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 , за вказаною адресою проживала одна (а.с.63)

ОСОБА_5 при житті належало на праві власності дві земельні ділянки- площею 3,11 га, кадастровий номер :01:001:0046 та площею 0,17 га, кадастровий номер :01:001:0044, які розташовані на території Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області, що підтверджується Державним актом про право власності на земельну ділянку серія ЯБ №897445.

При житті ОСОБА_5 склала нотаріально-посвідчений заповіт від 24.11.2015 року, яким заповіла земельні їй ділянки - площею 3,11 га, кадастровий номер :01:001:0046 та площею 0,17 га, кадастровий номер :01:001:0044, які розташовані на території Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області, ОСОБА_1 .

Відповідно після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина на належне їй майно, в тому числі і на вказану земельну ділянку.

Після смерті ОСОБА_5 за заявою її сина ОСОБА_2 відкрито спадкову справу за №43/2019 від 26.01.2019 року.

Рішенням Роздільнянського районного суду Одеської області від 11.07.2019 року встановлено факт родинного зв`язку між ОСОБА_2 , ОСОБА_6 та ОСОБА_3 (а.с.108)

Згідно матеріалів спадкової справи ОСОБА_2 подав заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори 16.04.2019 року. (а.с.60) як єдиний спадкоємець першої черги по закону. Його сестра ОСОБА_6 від прийняття спадщини після смерті матері відмовилась на користь брата ОСОБА_2 (а.с.59)

ОСОБА_1 приватним нотаріусом Роздільнянського районного нотаріального округу Одеської області Івановою А.Й., відповідно до листа №281/01-16 від 04.12.2020 року відмовлено в прийнятті заяви та видачі свідоцтва про право на спадщину з посиланням на те, що вона пропустила встановлений строк для подачі такої заяви та рекомендовано звернутися до суду. (а.с.12)

Також судом встановлені наступні обставини проживання ОСОБА_1 на території України.

Так відповідно до довідки від 10.11.2020 року №16-11/855 , виданої виконавчим комітетом Теплодарської міської ради Одеської області, ОСОБА_1 з 11.08.2004 року по 04.02.2017 року проживала за адресою АДРЕСА_2 .(а.с.13)

Відповідно до довідки №Р5-19486-фл від 07.02.2019 року, виданої Департаментом надання адміністративних послуг Одеської міської ради з 04.02.2017 року по теперішній час проживає за адресою АДРЕСА_3 .(а.с.6)

Також позивачем надано лист Біляївського міжрайонного відділу ДРАЦС від 03.11.2020 року за №4126/59-19, відповідно до якого на запит ОСОБА_1 надано відповідь щодо наявності актових записів , в тому числі щодо смерті ОСОБА_7 (а.с.11)

Також судом встановлено наявність договору оренди землі від 17.02.2012 року та акту прийому передачі земельної ділянки, укладених між покійною ОСОБА_3 та ТОВ «Колос» в особі ОСОБА_4 , за яким в оренду даного господарства передано ОСОБА_5 земельні ділянки - площею 3,11 га, кадастровий номер :01:001:0046 та площею 0,17 га, кадастровий номер :01:001:0044, які розташовані на території Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області.

Крім цього допитані по справі в якості свідків за клопотанням відповідача ОСОБА_8 та ОСОБА_9 показали в суді, що в травні 2019 році після смерті ОСОБА_3 представники ТОВ «Колос» в 2019 році телефонували ОСОБА_2 та його дружині та просили надати їм свідоцтво про смерть ОСОБА_3 і відповідно знали вже на той час про смерть спадкодавця.

Дані спірні правовідносини регулюються наступними нормами права.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 11.11.2020 року у справі №750/262/20 судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Подібна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18).

Суд, вивчивши матеріали справи, заслухавши відповідача, дослідивши надані письмові докази, прийшов до висновку про відмову в задоволенні позову ОСОБА_1 .

Висновок суду обгрунтовується наступним.

Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях

Позов ОСОБА_1 мотивований тим, що позивачка пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки не знала про смерть спадкодавця ОСОБА_3 . Вона не є її родичкою та на день відкриття спадщини проживала в іншому населеному пункті.

Так судом встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно строк для прийняття спадщини, встановлений законом - до 26.07.2019 року. На день смерті згідно наданої довідки ОСОБА_3 проживала одна.

Із матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_1 , будучи освідомленою про наявність заповіту щодо неї, в установлений законом строк з заявою до нотаріальної контори не звернулась.

На підтвердження поважності причин не подачі заяви в установлений 6-ти місячний строк позивачка надала суду довідки з місця проживання, які достовірно підтверджують той факт, що вона не проживала разом із спадкодавцем на день її смерті, а також дані щодо часу отримання відомостей про смерть спадкодавця від Біляївського міськрайонного відділу ДРАЦС це 03.11.2020 року.

В судове засідання позивач не з`явилась, інших доказів по справі не надавала, про інші поважні причини пропуску строку для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.

Таким чином інших поважних причин, крім необізнанності позивача про смерть спадкодавця, ОСОБА_1 не зазначила.

Відмовляючи в позові ОСОБА_10 суд виходить з наступних міркувань.

Так, досліджуючи поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, суд повинен враховувати , що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд вважає, що надані суду докази - довідки з місця проживання позивача ОСОБА_1 та інформація в повідомленні про дату смерті ОСОБА_3 не підтверджують поважних причин, які пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця, що унеможливили звернення до нотаріуса у визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк.

Відповідно, одна лише необізнаність спадкоємця ОСОБА_1 про факт смерті спадкодавця не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Даний висновок суду узгодужється з висновками ВС від 11.11.2020 року у справі №750/262/20, в якому суд зазначив, що саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку.

Крім цього судом встановлено, що спадщину після смерті ОСОБА_3 прийняв її рідний син ОСОБА_2 , в установленому законом порядку подав заяву про прийняття спадщини і на теперішній час заперечує проти поновлення строку ОСОБА_1 .

Відповідно в свою чергу позивач ОСОБА_1 по справі не довела наявність інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини, що не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку, а тому їй належить відмовити в задоволенні позову.

На підставі ч. 3 ст.1272 , 1268, 1269, 1270 ЦК України, керуючись ст. 81, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - відмовити.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Одеського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення, а у випадку оголошення вступної та резолютивної частини - протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ж. В. Теренчук