Справа № 661/3616/21
Провадження № 2-з/661/55/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2021 року

Новокаховський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді: Чирського Г.М.

за участю секретаря судових засідань : Шевченко Ю.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м Нова Каховка, заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

До Новокаховського міського суду Херсонської області надійшла відповідна заява ОСОБА_1 про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на 1/4 частку квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , належної ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу ВСЕ/046662 від 28.09.2005 р. посвідченого приватним нотаріусом Новокаховського міського нотаріального округу Іваніщенко С.І. №р.4835. До набрання чинності рішенням суду, заборонити відповідачу ОСОБА_2 у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо вказаної квартири. Заява мотивована тим, що нею подано позовну заяву про стягнення з ОСОБА_2 грошових коштів в розмірі 2 000 доларів США, що згідно курсу НБУ на 30.08.2021 р. становить 53858,00 грн., переданих в якості авансу за придбання торгівельного павільйону № НОМЕР_1 , розташованого на території КП «Новокаховський ринок» в АДРЕСА_2 вартістю 48000 дол. США. Невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів, оскільки якщо до закінчення розгляду справи, відповідачем будуть вжиті заходи направлені на відчуження належної частки квартири, то вона не зможе захистити свої права в рамках поданого позову, що свідчить про існування ймовірність значного утруднення чи взагалі зробити неможливим виконання рішення суду.

У відповідності до ч. 1 ст. 153 ЦПК України в судове засідання сторони не викликались.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Суд, вивчивши доводи поданої заяви про забезпечення позову, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви з наступних підстав.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно п.п 1, 2 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до ч. 5 ст. 151 ЦПК України, у заяві можуть бути зазначені кілька заходів забезпечення позову, що мають бути вжиті судом, із обґрунтуванням доцільності вжиття кожного з цих заходів.

31.08.2021 р. до Новокаховського міського суду Херсонської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів в розмірі 2 000 доларів США, що згідно курсу НБУ на 30.08.2021 р. становить 53858,00 грн., переданих в якості авансу за придбання торгівельного павільйону № НОМЕР_1 , розташованого на території КП «Новокаховський ринок» в м. Нова Каховка вул. Ентузіастів, 2а вартістю 48000 дол. США. Питання про відкриття провадження ще не вирішено.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог, що зазначено в Постанові Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 6 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення доказів».

У п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 6 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення доказів» зазначено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, втому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Таким чином, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

Умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Вказана позиція викладена у Постанові Верховного суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25.09.2019 року по справі №320/3560/18.

З заяви заявника ОСОБА_1 про забезпечення позову при поданні позовної заяви не наведено мотивів, яким чином невжиття заходу забезпечення позову, який вона просить застосувати, утруднить або зробить неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позову з яким вона звернулась до суду.

Предметом пред`явленого позову є позовні вимоги майнового характеру, при цьому заявником не наведено та не доведено співмірність забезпечення позову з заявленими позовними вимогами.

Заява про забезпечення позову мотивована фактом наявності частки у спільному майні відповідача та можливістю нею розпоряджатися, натомість відомості про обізнаність позивача щодо намірів відповідача відносно реалізації майна відсутні, а також відсутнє зазначення фактичних даних (доказів) щодо наявності реальної загрози в діях відповідача для утруднення виконання майбутнього рішення суду у разі задоволення позовних вимог. Факт звернення до суду із позовною заявою та факт наявності права власності на майно не свідчить про наявність реальної загрози невиконання майбутнього рішення суду.

Саме лише посилання в заяві про забезпечення позову на потенційну можливість того, що невжиття відповідних заходів може утруднити чи унеможливити виконання рішення суду без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення заяви про забезпечення позову.

Співмірність під час вжиття заходів забезпечення позову передбачає врахування судом співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Відтак, будь-яких доказів на підтвердження факту реальної загрози утруднення виконання майбутнього рішення суду у разі задоволення позовних вимог заявником не надано. Твердження заявника, викладені в заяві про забезпечення позову щодо можливості утруднення виконання майбутнього рішення суду мають характер припущення, яке не може вважатись обґрунтованим.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 150-153 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення(проголошення) до Херсонського апеляційного суду в порядку ст. 355 ЦПК України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи(вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Новокаховський міський суд Херсонської області.

Суддя Г. М. Чирський