Справа № 752/1718/20
Провадження № 2-о/752/43/21
У Х В А Л А

22 липня 2021 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Плахотнюк К.Г.

за участі секретаря судового засідання Коротун Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в приміщенні суду, справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа Сатанівська селищна рада Хмельницької області,

встановив:

27.01.2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа Сатанівська селищна рада Хмельницької області.

Провадження у справі відкрито 03 лютого 2020 року.

Звертаючись до суду з заявою про встановлення факту, заявниця ОСОБА_1 просила суд встановити факт, що має юридичне значення - постановити рішення, про те, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 є сином ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обгрунтування заявлених вимог заявниця вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина, яку останній успадкував після смерті своєї матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . За її зверненням про прийняття спадщини державним нотаріусом Другої київської державної нотаріальної контори відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка належала ОСОБА_3 , матері спадкодавця, померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 з тих підстав, що нею пропущено строк прийняття спадщини та відсутністю необхідних документів для встановлення родинних відносин.

У судовому засіданні заявниця підтримала заявлені нею вимоги, також вказала, що спадковим майном, яке залишилося після Смерті ОСОБА_3 є земельна ділянка на території Сатанівської сільської ради Хмельницької області, а також інше майно.

Заінтересована особа Сатанівська сільська рада Хмельниької області надіслала на адресу суду листа про розгляд справи за відсутнорсті її представника.

Заслухавши заявницю, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до правил статті 293 ЦПК України, окреме провадження -це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наяності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в пунктах 1,2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року, Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується , що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові , що він має право звернтися до суду з позовом на загальних підставах.

Як видно зі змісту постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій прийнятої 30.10.2019 року за заявою ОСОБА_1 від 30.10. 2019 року державним нотаріусом Другої київської державної нотаріальної контори відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка належала ОСОБА_3 , матері спадкодавця, померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка на день смерті проживала і була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . з тих підстав, що нею пропущено строк прийняття спадщини та відсутністю необхідних документів для встановлення родинних відносин.

Наразі, судом встановлено, що прийняття ОСОБА_1 спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її чоловіка ОСОБА_2 , яку останній успадкував після смерті своєї матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 не залежить тільки від факту який заявниця просить встановити.

Судом встановлен, що спадщина, яку бажає успадкувати ОСОБА_1 відкрилася до 1 січня 2004 року.

Відповідно до пунктів 4,5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України ( в редакції Закону України від 16.01.2003 року №435-ІV) ЦК України не застосовується до цивільних правовідносин, які виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності. Правила книги Шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.

Отже, приймаючи до уваги, встановлені обставини, що спадщина з приводу спадкування якої заявниця ОСОБА_1 просить встановити факт, відкрилася після померлої ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 до 1 січня 2004 року, відповідно при вирішенні правовідносин спадкоємців щодо її прийняття застосовуються правила Цивільного кодексу УРСР, а відтак і факт прийняття спадщини.

Правилами ч. 6 ст. 294 ЦПК України встановлено, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду.

З огляду на встановлені судом обставини, суд приходить до висновку, що заявлені вимоги про встановлення факту родинних відносин спадкоємця ОСОБА_2 та спадкодавиці ОСОБА_3 , не є тим фактом від якого залежить прийняття спадщини, оскільки до правовідносин які має заявниця щодо спадщини матері її чоловіка ОСОБА_3 та її чоловіка ОСОБА_2 необхідно застосовувати правила ЦК УРСР, що свідчить про наявність спору, який підлягає вирішенню у порядку позовного повадження, а відтак заявлені вимоги до вирішення у порядку окремого провадження мають бути залишені судом без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.294 ЦПК України, суд -

ухвалив:

справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа Сатанівська селищна рада Хмельницької області, залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що заявлені нею вимоги підлягають до вирішення за правилами позовного провадження.

Ухвалу може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п"ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції яким ухвалено оскаржуване судове рішення.

Суддя: К.Г. Плахотнюк