_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/2903/21
Київський районний суд м. Одеси в складі:
головуючого - судді Маломуж А.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) до Приватного акціонерного товариства «СТРАХОВА ГРУПА «ТАС» (м. Київ, просп. Перемоги, 65), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,-
В провадженні Київського районного суду м. Одеси перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) до Приватного акціонерного товариства «СТРАХОВА ГРУПА «ТАС» (м. Київ, просп. Перемоги, 65), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.
25.08.2021 року до суду надійшло клопотання від представника відповідача ОСОБА_3 про постановлення окремої ухвали, оскільки , як зазначає відповідач, позивачі нібито здійснили підроблення доказів на підтвердження орендних правовідносин щодо автомобілю GEELY, днз НОМЕР_1 , VIN-код НОМЕР_2 , а саме:
а) договору оренди автомобіля, укладеного нібито 23 червня 2020 р. з ФОП ОСОБА_4 [Т. І., а.с. 73];
б) додатку № 1 до вказаного договору [Т. І., а.с.76];
в) акту прийому-передачі до цього ж договору, також датованого 23 червня 2020 р. [Т. І. а.с. 77].
В обгрунтування своєї заяви, представник відповідача зазначає, що до позову була додана незасвідчена копія договору оренди автомобіля, укладеного нібито 23 червня 2020 р. з ФОП ОСОБА_4 . Предметом оренди є автомобіль GEELY, днз НОМЕР_1 , VIN-код НОМЕР_2 .
До позову також була додана незасвідчена копія акту прийому-передачі до цього ж договору, також датованого 23 червня 2020 р.
Те, що це не технічна помилка, говорить додана до позову незасвідчена копія додатку № 1 до договору [Т. І., а.с.. 77], який складений вже 01 липня 2020 р. і в якому знов таки зазначений як договір від 23 червня 2020 р., так і автомобіль з державним номерним знаком НОМЕР_1 .
У платіжному дорученні [Т. І., а.с. 80] платник ОСОБА_2 знов таки посилається на факт користування автомобілем з державним номерним знаком НОМЕР_1 за період з 23 червня 2020 р.
На стор. 6 позовної заяви позивачі двічі згадують про початок оренди автомобіля з державним номерним знаком НОМЕР_1 з 23 червня 2020 р.
Обрахунок розміру орендної плати у розмірі 99 000,00 грн. також зроблений з врахуванням початку користування цим автомобілем не пізніше червня 2020 р. (з червня 2020 р. по травень 2021 р. = 11 місяців х 9 000,00 грн. = 99 000,00 грн.).
Разом з тим, позивачі не врахували, що ФОП ОСОБА_4 став власником автомобілю GEELY, днз НОМЕР_1 , VIN-код НОМЕР_2 ., лише 18 липня 2020 р. і лише з цієї дати автомобіль отримав новий днз НОМЕР_1 . А до того часу цей автомобіль належав гр. ОСОБА_5 , та мав днз НОМЕР_3 (доданий до відзиву на позов лист ТСЦ МВС № 5146).
Вже після подання відзиву на позов представник Відповідача ОСОБА_3 - адвокат Федоров А. А. отримав листа ДПП УПП в Одеській області від 29.06.2021 р., відповідно до якого 19 березня 2021 р. (тобто у той час, коли за твердженням Позивачів автомобіль перебував в їх користуванні) саме на цьому автомобілі громадянин ОСОБА_6 здійснив адміністративне правопорушення, за що був притягнутий до відповідальності. Ані у позовній заяві, ані у заяві про уточнення позову позивачі, вказували, що вони були єдиними користувачами нібито орендованого ними авто.
Відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки.
Згідно зі ст.262 ЦПК України суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.
Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі, якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.
Суд може постановити окрему ухвалу щодо державного виконавця, іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця та направити її органам, до повноважень яких належить притягнення таких осіб до дисциплінарної відповідальності, або органу досудового розслідування, якщо суд дійде висновку про наявність в діях (бездіяльності) таких осіб ознак кримінального правопорушення.
Суд постановляє окрему ухвалу щодо свідка, експерта чи перекладача у разі виявлення під час розгляду справи відповідно неправдивих показань, неправдивого висновку експерта чи неправильного перекладу, підробки доказів та направляє її прокурору чи органу досудового розслідування.
В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги якого порушено, і в чому саме полягає порушення.
Окрема ухвала надсилається відповідним юридичним та фізичним особам, державним та іншим органам, посадовим особам, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки чи порушення чи запобігти їх повторенню. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно.
З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.
Окрему ухвалу може бути постановлено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанції.
Окрема ухвала може бути оскаржена особами, яких вона стосується. Окрема ухвала Верховного Суду оскарженню не підлягає.
Суд вищої інстанції може постановити окрему ухвалу в разі допущення судом нижчої інстанції порушення норм матеріального або процесуального права, незалежно від того, чи є такі порушення підставою для скасування або зміни судового рішення. Такі самі повноваження має Велика Палата Верховного Суду щодо питань передачі справ на розгляд Великої Палати Верховного Суду.
Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.
З метою унеможливлення повторення подібних випадків надалі, суд реагує на зазначені порушення процесуальним засобом впливу окремою ухвалою суду та просити його здійснити перевірку щодо наявності складу злочину передбаченого ст. ч. 1 та ч. 4 358 КК України, яку необхідно довести до відома прокурора Одеської області та просити його встановити контроль за виконанням даної ухвали.
Керуючись ст. 260-262 ЦПК України, суд, -
Про вищенаведене довести до відома прокурора Одеської області для вжиття передбачених законом заходів реагування.
Про прийняті заходи та їх результати повідомити Київський районний суд м. Одеси у місячний термін.
Залишення окремої ухвали суду без розгляду або невжиття заходів, спрямованих на усунення недоліків, зазначених в ухвалі тягне за собою адміністративну відповідальність згідно ст. 185-6 КУпАП.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду, особами інтересів яких вона стосується, через Київський районний суд м. Одеси протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги.
Повний текст ухвали виготовлено 14.09.2021 року.
Суддя Маломуж А. І.