Провадження № 2/648/751/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2021 року Білозерський районний суд Херсонської області

в складі: головуючого судді Сокирко Л.М.,

секретаря судових засідань Онофрійчук Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Білозерка Херсонської області в залі судових засідань № 4 Білозерського районного суду Херсонської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей виконавчого комітету Корабельної районної у місті Херсоні ради про усунення перешкод у спілкуванні з малолітньою онукою шляхом встановлення порядку спілкування,

в с т а н о в и в :

Позивачка ОСОБА_1 11 грудня 2020 року звернулася до Херсонського міського суду Херсонської області із позовом до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей виконавчого комітету Корабельної районної у м. Херсоні ради, про усунення перешкод у спілкуванні з малолітньою онукою шляхом встановлення порядку спілкування, за яким просила: зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкод їй ( ОСОБА_1 ) у вихованні онуки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; встановити наступний порядок їй ( ОСОБА_1 ) у вихованні онуки Аврори: кожну першу, другу та четверту суботу кожного місяця року з 16:00 години до 19:00 години за її ( ОСОБА_1 ) місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 в присутності матері дитини, щорічно. в день, наступний після свят: дня Святого Миколая, Різдва Христового, дня народження Аврори з 16.00 години до 19.00 години за її ( ОСОБА_1 ) місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 в присутності матері дитини; у разі хвороби Аврори у визначені для спілкування дні, ці дні можуть переноситися на інші за попередньою домовленістю з ОСОБА_2 .

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що між її сином ОСОБА_4 та відповідачкою ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище ОСОБА_5 ) 18 вересня 2014 року було зареєстровано шлюб. Від цього шлюбу у них ІНФОРМАЦІЯ_2 народилася донька ОСОБА_6 , яка є її онукою.

10 вересня 2019 року ОСОБА_4 та ОСОБА_2 відповідно до нотаріально посвідченого договору здійснили розподіл спільного майна подружжя.

Відповідно до рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 21 грудня 2019 року з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 стягнуто кошти на утримання дружини та аліменти на утримання доньки.

22 квітня 2020 року рішення Херсонського міського суду Херсонської області визначено місце проживання дитини з відповідачкою.

Відповідно до рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 25 травня 2020 року з шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 було розірвано.

З часу припинення шлюбних стосунків між її сином та відповідачкою остання чинить їй перешкоди у спілкуванні з онукою, хоча жодних об`єктивних причин в цьому немає. Відповідачка на її телефонні дзвінки не відповідає, а отже вона не може домовитися із нею про побачення з онукою. Всі її намаганняув добровільному порядку вирішити спір є безуспішними.

При цьому, вона ( ОСОБА_1 ) є домогосподаркою, за місцем проживання характеризується позитивно, до кримінальної чи адміністративної відповідальності не притягувалася, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває.

Враховуючи наведене, оскільки вони не можуть домовитися з відповідачкою про участь у вихованні онуки та зважаючи на обмеження прав на зустрічі і особисте спілкування з дитиною, вимушена звернутися до суду за захистом своїх прав.

Відповідно до ухвали Херсонського міського суду Херсонської області від 9 червня 2021 року справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей виконавчого комітету Корабельної районної у м. Херсоні ради, про усунення перешкод у спілкуванні з малолітньою онукою шляхом встановлення порядку спілкування, передано до Білозерського районного суду Херсонської області для розгляду за територіальною підсудністю.

8 червня 2021 року виконавчим комітетом Корабельної районної у м. Херсоні ради в особі органу опіки та піклування 8 червня 2021 року до Херсонського міського суду Херсонської області було надано висновок № 02-14-252-25 від 7 червня 2021 року щодо порядку участі бабусі у виховані онуки та спілкуванні з нею.

Ухвалою суду від 13 липня 2021 року провадження у справі було відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено до розгляду в підготовчому засіданні на 12 серпня 2021 року.

Відповідачка відзив на позов до суду не подала.

Ухвалою суду від 15 листопада 2021 року підготовче провадження у справі було закрито та справу призначено до розгляду по суті на 1 грудня 2021 року.

Сторони у судове засідання не прибули.

Позивачка ОСОБА_1 та її представник адвокат Радінович В.І. подали до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності. Позовні вимоги підтримали, при цьому долучили до матеріалів справи нотаріально посвідчений договір між батьками про порядок участі батьків у вихованні та спілкуванні з дитиною, який був укладений 31 березня 2021 року між сином позивачки ОСОБА_1 - ОСОБА_4 та ОСОБА_2 (відповідачкою) та не заперечували, якщо суд визначить такий самий (або за частковим спів падінням) спосіб зустрічей позивачки з онукою Авророю, який передбачено цим договором.

Представник відповідачки ОСОБА_2 - адвокат Харченко Д.М. подав до суду заяву, в якій зазначив, що відповідачка позовні вимоги не визнає у повному обсязі, не заперечував щодо завершення розгляду справи за їх відсутності.

Представник третьої особи Служба у справах дітей виконавчого комітету Корабельної районної у м. Херсоні ради - голова районної у місті ради Наталія Чорненька подала до суду клопотання про розгляд справи за відсутності представника третьої особи, при цьому зазначила, що підтримують наданий органом опіки та піклування висновок № 02-14-252-25 від 7 червня 2021 року щодо порядку участі бабусі у виховані онуки та спілкуванні з нею.

Відповідно до статті 247 частини 2 Цивільно-процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі, якщо, відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши докази надані позивачкою, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Згідно з частиною 1 статті 4, частиною 2 статті 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи, законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Із матеріалів справи судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження (серія НОМЕР_1 ) ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 та його батьками зазначені: батько ОСОБА_7 та мати ОСОБА_1 .

Згідно свідоцтва про шлюб (серія НОМЕР_2 ) шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_8 було зареєстровано Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві 18 вересня 2014 року, актовий запис № 2252. Дружині присвоєно прізвище ОСОБА_9 .

Відповідно до свідоцтва про народження (серія НОМЕР_3 ) ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 та її батьками зазначені: батько ОСОБА_4 та мати ОСОБА_2 .

Таким чином, позивачка ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_4 та відповідно бабусею ОСОБА_3 .

Шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 розірвано на підставі рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 25 травня 2020 року.

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 21 грудня 2019 року з ОСОБА_4 стягнуто на користь ОСОБА_10 кошти на утримання дружини та аліменти на утримання доньки.

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 22 квітня 2020 року визначено місце проживання дитини ОСОБА_3 з матір`ю ОСОБА_2 .

Як вбачається із обґрунтування позову між сторонами існує спір щодо порядку участі та спілкування позивачки із онукою ОСОБА_6 та відповідачкою чиняться перешкоди в такому спілкуванні. Зазначене не спростовано належними та допустимими доказами зі сторони відповідачки.

Встановленим судом обставинам відповідають сімейні правовідносини, що регулюються, зокрема, Конвенцією про права дитини та Сімейним кодексом України.

Підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, інших членів сім`ї та родичів визначений Сімейним кодексом України.

До особистих немайнових прав дитини відноситься, зокрема право дитини жити і виховуватися в родині; право дитини на спілкування з обома батьками, дідусем, бабусею, братами, сестрами й іншими родичами. Дотримання і захист цих особистих прав дитини гарантується державою, що виходить з інтересів і потреб кожної дитини.

Будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про охорону дитинства», контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини.

Згідно статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

Частиною 3 статті 291 ЦК України закріплено право фізичної особи на підтримання зв`язків з членами своєї сім`ї та родичами незалежно від того, де вона перебуває.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 19 вересня 2018 року у справі № 756/7995/15-ц зауважив, що одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами.

Стаття 7 СК України визначає загальні засади регулювання сімейних відносин, відповідно до якої регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.

Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються у тому числі і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (Рішення Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі «Kruskic v. Croatia» від 25 листопада 2014 року, п. 108). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і онуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність» (Рішення ЄСПЛ «Bogonosovy v. Russia» від 05 березня 2019 року, п. 82).

Відповідно до статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Тривалість часу, проведеного дитиною з бабусею чи дідусем може бути важливим фактором у забезпеченні найкращих інтересів дитини (справа «Гокканнен проти Фінляндії», ЄСПЛ від 23 вересня 1994 року, справа «Мамчур проти України» ЄСПЛ від 16 липня 2015 року, справа «Крапівін проти Росії», ЄСПЛ від 12 липня 2016 року).

Відповідно до статті 263 СК України, спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України.

За змістом статті 159 СК України, суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні, побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Системний аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що бабуся має право на особисте спілкування з дитиною, а той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати їй спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Відповідно до частини 5 статті 19 СК України, орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Таким чином, при розгляді позовних вимог про визначення порядку спілкування діда й баби з онуками обов`язковим є наявність письмового висновку органів опіки та піклування та їхня участь у судовому засіданні, про що акцентовано в постанові Верховного Суду від 27 квітня 2021 року

Згідно висновку органу опіки та піклування виконавчого комітету Корабельної районної у м. Херсоні ради № 02-14-252-25 від 7 червня 2021 року щодо порядку участі бабусі ОСОБА_1 у виховані онуки ОСОБА_3 та спілкуванні з нею, встановлено, що з моменту фактичного припинення шлюбних відносин між подружжям ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , остання з донькою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 переїхала на постійне місце проживання з міста Києва, де раніше проживала з чоловіком до міста Херсона, та проживають по АДРЕСА_2 . Дитині створено умови для утримання, виховання та розвитку, що підтверджується актом обстеження умов проживання матері та дитини від 26 травня 2021 року.

Бабуся дитини - ОСОБА_1 стверджує, що до листопада 2019 року регулярно спілкувалася з онукою, приїздила до міста Києва, де раніше ОСОБА_6 проживала з батьками, і допомагала їм у догляді за дитиною. Після розлучення батьків онуки, вона періодично зустрічалася з дитиною, але на теперішній час ОСОБА_2 штучно створює такі обставини, через які вона онуку майже не бачить. У позовній заяві просила визначити порядок її участі у вихованні онуки та на підтвердження своєї спроможності надала копії документів, які підтверджують, що вона на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, до кримінальної відповідальності не притягувалася, за місцем проживання характеризується задовільно та умови її проживання є задовільні.

Під час спілкування з матір`ю дитини - ОСОБА_2 було з`ясовано, що між колишніми невісткою та свекрухою є певні непорозуміння.

Так, ОСОБА_2 повідомила, що ОСОБА_1 коли доглядала за Авророю, поки батьки працювали брала у них гроші за допомогу, що на її думку свідчить про відсутність у бабусі теплих почуттів та прихильності до дитини, окрім того у родині ОСОБА_9 вживають алкогольні напої, що може сформувати у дитини моральні цінності, тому спілкування з бабусею може негативно вплинути на доньку. Враховуючи режим дня доньки, графік її роботи, не заперечувала проти встановлення наступного графіка спілкування бабусі з Авророю: зустрічі на свіжому повітрі у присутності матері: кожну першу середу місяця з 08.00 години до 10.00 години; кожну третю неділю місяця з 09.00 години до 12.00 години; щороку у день народження ОСОБА_6 , 19 квітня з 09.00 години до 11.00 години.

Фактів, щодо можливого негативного впливу бабусі на дитину не виявлено.

З урахуванням викладеного, орган опіки та піклування рекомендує наступний порядок участі бабусі у вихованні онуки: щосуботи з 09.00 години до 15 години у присутності матері; щорічно, протягом двох годин (час зустрічі узгоджується з матір`ю) у святковий день, або у день наступний після свят: дня Святого Миколая, Різдва Христового та дня народження ОСОБА_6 , 19 квітня у присутності матері.

Таким чином, орган опіки і піклування провів дослідження даних обставин і висловив позицію про доцільність забезпечення участі бабусі у вихованні онучки.

Таким чином, суд приходить до висновку про обґрунтованість позову позивачки вважає за можливе їх задовольнити частково шляхом усунення позивачці перешкод у вихованні та спілкуванні з малолітньою онукою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом зобов`язання відповідачки не перешкоджати бабусі ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з малолітньою онукою ОСОБА_3 .

Одночасно, суд може не погодитись з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини (частина 6 статті 19 СК України).

Суд, не посилаючись на необгрунтованість висновку та на те, що він суперечить інтересам дитини, все таки вважає встановити інший порядок участі бабусі у вихованні онуки, виходячи з наступного.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі "Проніна проти України", N 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Із долученого до матеріалів справи нотаріально посвідченого договору між батьками про порядок участі батьків у вихованні та спілкуванні з дитиною, укладеного 31 березня 2021 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , зокрема вбачається, що між батьками малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було досягнуто домовленості про порядок здійснення батьківських прав, зокрема батько має право на спілкування з дитиною за наступним графіком: кожен перший тиждень місяця середа з 08.00 години до 10.00 години, субота та неділя з 09.00 години до 14.00 години; кожен третій тиждень місяця - вівторок та четверг з 08.00 години до 10.00 години, субота та неділя з 09.00 години до 14.00 години.

Враховуючи позицію позивачки, яка не заперечувала щодо спілкування з онукою у суботні дні, як визначено зокрема у договорі, суд, частково враховуючи висновок органу опіки та піклування, вважає встановити наступний графік спілкування бабусі з онукою: кожен перший тиждень місяця - субота з 09.00 години до 14.00 години; кожен третій тиждень місяця - субота з 09.00 години до 14.00 години; щорічно, протягом двох годин (час зустрічі узгоджується з матір`ю) у святковий день, або у день наступний після свят: Дня Святого Миколая, Різдва Христового та дня народження Аврори, 19 квітня; всі зустрічі проводяться у присутності матері; у разі хвороби Аврори у визначені для спілкування дні, ці дні можуть переноситися на інші за попередньою домовленістю з матір`ю дитини.

Визначаючи конкретний порядок участі позивачки у вихованні дитини, суд враховує те, що форми й методи виховання та розвитку дитини не повинні суперечити Конституції України (стаття 52), Конвенції про права дитини від 2 листопада 1989 року (статті 8, 12, 16, 19, 28, 31, 32, 34, 36, 37), Декларації прав дитини, Закону України «Про охорону дитинства» від 26 квітня 2001 року та прийняв до уваги те, що позивачка бажає брати участь у вихованні дитини і таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

На підставі викладеного, суд вважає, що такий спосіб участі бабусі у вихованні онуки та спілкуванні з нею, в тому числі і в присутності батька та матері у повній мірі відповідатиме інтересам як бабусі, так і онуки, а також є достатнім для забезпечення участі бабусі у процесі виховання онуки. При цьому відповідачка не довела, що спілкування бабусі з онукою, буде перешкоджати її нормальному розвитку.

Щодо місця зустрічей дитини із бабусею, суд вважає, що ці зустрічі можуть відбуватися, як за місцем проживання бабусі, так і за місцем проживання дитини, або в іншому місці, в присутності матері дитини. Одночасно, це питання у кожному конкретному випадку повинно вирішуватися за взаємною згодою сторін, з урахуванням інтересів дитини.

Крім того, слід вказати, що у подальшому, зі зміною віку дитини та інших обставин позивачка має право на визначення порядку спілкування з дитиною в більшому розмірі, а досягнувши 14 років дитина сама може визначити з ким вона бажає спілкуватись та у який спосіб.

Відповідно по позовної заяви позивачка не ставила питання про стягнення з відповідачки на її користь судових витрат, тому суд не вирішує це питання.

Керуючись статтями 2, 4, 10, 12,13, 19, 76-82, 258,259, 263-264 ЦПК України, статтями 19, 159, 257, 263 СК України,

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Служба у справах дітей виконавчого комітету Корабельної районної у м. Херсоні ради, про усунення перешкод у спілкуванні з малолітньою онукою шляхом встановлення порядку задовольнити частково.

Усунути бабусі ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , паспорт серія НОМЕР_4 РНОКПП НОМЕР_5 , місце проживання та реєстрації: АДРЕСА_1 ) перешкоди у вихованні та спілкуванні з малолітньою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зобов`язати ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , паспорт серія НОМЕР_6 , РНОКПП НОМЕР_7 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 ) не перешкоджати бабусі ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з малолітньою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити наступний спосіб участі бабусі ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з малолітньою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановивши наступний порядок зустрічей:

кожен перший тиждень місяця субота з 09.00 години до 14.00 години;

кожен третій тиждень місяця субота з 09.00 години до 14.00 години;

щорічно, протягом двох годин (час зустрічі узгоджується з матір`ю) у святковий день, або у день наступний після свят: дня Святого Миколая, Різдва Христового та дня народження Аврори, 19 квітня;

у разі хвороби Аврори у визначені для спілкування дні, ці дні можуть переноситися на інші за попередньою домовленістю з матір`ю дитини.

Всі зустрічі проводяться у присутності матері ОСОБА_2 .

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надати можливість за взаємною згодою та з урахуванням інтересів дитини обирати місце зустрічей.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

ішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду учасниками процесу шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення, з урахуванням Перехідних положень ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: Сокирко Л.М.