Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/1139/21
Провадження № 2-з/711/21/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.02.2021 м. Черкаси

Придніпровський районний суд міста Черкаси у складі:

головуючого судді Позарецької С.М.,

при секретарі судового засідання Осадчій А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Гарбазея Дмитра Олександровича, звернулася у Придніпровський районний суд м. Черкаси із заявою про забезпечення позову. Вказує, що вона має намір звернутися до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовною заявою до Черкаської міської ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обгрунтування своєї заяви зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її двоюрідний онук ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить однокімнатна квартира, площею 31,0 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , що належала останньому на підставі договору купівлі-продажу квартири від 19.01.2017, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Алєксєєвою І.Ю. за р. № 232.

Разом з тим, звертає увагу на те, що ОСОБА_2 вів розгульний спосіб життя, міг тижнями не виходити на зв`язок.

Так, у листопаді-грудні 2019 року з ОСОБА_2 тривалий час не можна було встановити зв`язок. Коли вона з`явилася до його помешкання за адресою: АДРЕСА_1 , двері їй ніхто не відчинив, а сусіди повідомили, що її двоюрідний онук помер.

У грудні 2019 року почалось поширення вірусного респіраторного захворювання COVID-19 країнами світу, в тому числі і Україною.

11 березня 2020 року постановою КМУ № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої корона вірусом SARS CoV2» було запроваджено карантин з 12 березня 2020 року та введено відповідні обмеження.

Так, серед обмежень було встановлено і необхідність перебування осіб похилого віку, осіб, що мають гострі хронічні захворювання, на самоізоляції. Вимоги з самоізоляції припали саме на строк для прийняття спадщини. Наразі і далі на території України діють карантинні обмеження, а поширення гострої респіраторної хвороби COVID-19 не зменшилося і ризик для людей похилого віку не зник.

Враховуючи побоювання за своє життя, вона тривалий час не могла ані звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, ані перевірити стан квартири, в якій мешкав ОСОБА_2 .

Згодом, прийшовши одного разу до квартири ОСОБА_2 , їй відчинила двері стороння особа і повідомила, що орендує це помешкання у господаря. Тоді вона запитала щодо наявності договору оренди і підстав поселення сторонніх осіб, на що орендар пообіцяв згодом надати договір оренди.

Коли наступного разу вона прийшла до квартири, щоб ознайомитися з відповідним договором, орендар знову підтвердив факт наявності договору оренди з власником, зателефонував при ній якійсь особі і повідомив, що у співрозмовника є всі документи на квартиру і він уповноважений підписувати будь-які договори.

Розуміючи, що сторонні особи намагаються заволодіти майном її двоюрідного онука, вона 05.11.2020 звернулася до Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області з відповідною заявою.

Проте, згодом їй була надана довідка про результати розгляду матеріалів від 02.12.2020, з якої вбачається, що невідома особа ІНФОРМАЦІЯ_3 (коли ОСОБА_2 вже помер) уклав договір з орендарем ОСОБА_3 на тривалий час. Проте, жодних дій по встановленню цієї особи і отримання від останньої будь-яких пояснень працівниками поліції здійснено не було.

Таким чином, вона вважає, що невідомі особи вживають всіх можливих заходів щодо протиправного володіння та у подальшому можливості заволодіння квартирою, яка на праві приватної власності належала її двоюрідному онуку - ОСОБА_2 .

Окрім того, їй відомо, що невстановлені особи, які не є родичами ОСОБА_2 , у вересні 2020 року подали у Першу Черкаську державну нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини. Як наслідок, державним нотаріусом заведена спадкова справа № 320/2020 від 11.09.2020. Вона теж подала заяву про прийняття спадщини та видачу свідоцтва, яка зареєстрована у Першій державній нотаріальній конторі 17.02.2021 за № 550/02-31.

У заяві також зазначено, що вона є єдиним родичем померлого ОСОБА_2 на території України, решта родичів, у тому числі і рідний брат, ОСОБА_4 , проживає у Російській Федерації і жодних прав на спадкове майно не заявляє.

Станом на 17.02.2021 відповідно до інформаційної довідки № 244775365 право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_2 .

Будь-які довіреності на право розпорядження майном ОСОБА_2 не видавалися. Окрім того, відповідно до ст. 248 ЦК України довіреність втрачає силу у зв`язку із його смертю. А тому ніхто не має право розпоряджатися належним померлому майном.

Таким чином, саме забезпечення позову може уберегти квартиру АДРЕСА_2 , яка на праві приватної власності належить померлому ОСОБА_2 , від протиправних посягань третіх осіб до прийняття судом рішення про поновлення строків для подання заяви про прийняття спадщини та унеможливить протиправне її відчуження до набрання рішенням суду законної сили.

Вважає, що для ефективного забезпечення позову, необхідно накласти арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 та заборонити будь-якому державному реєстратору вчиняти реєстраційні дії, спрямовані на зміну власника квартири.

Так, відповідно до п. 6 ст. 24 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» наявність зареєстрованих обтяжень речових прав на нерухоме майно є підставою для відмови у державній реєстрації прав. Саме тому це будуть найбільш ефективні заходи забезпечення позову.

Що стосується зустрічного забезпечення, передбаченого п. 6 ч. 1 ст. 151 ЦПК України, то вважає, що підстави, передбачені ч. 3 ст. 154 ЦПК України, відсутні.

Протиправними діями третіх осіб, які не будуть учасниками справи, їй може бути завдана шкода у випадку відчуження квартири до постановлення рішення суду по суті спору.

У випадку ж відмови їй у задоволенні позову про поновлення строків для подання заяви про прийняття спадщини вказане забезпечення дозволить Черкаській міській раді (відповідачу за майбутнім позовом) належним чином захистити інтереси громади до подання позову про визнання спадщини відумерлою. Тому, таке забезпечення жодним чином не порушує права відповідача, так як останній наразі немає жодних прав на вказане майно.

Таким чином, просить суд, накласти арешт на однокімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 31,0 кв.м, житловою площею - 17,4 кв.м, яка на праві приватної власності, станом на 17.02.2021, зареєстрована за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом заборони органам та суб`єктам, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації прав вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією зміни власника зазначеної вище квартири.

Відповідно до даних протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.02.2021, суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Позарецька Світлана Михайлівна, у результаті автоматизованого розподілу судової справи між суддями, визначена для розгляду судової справи № 711/1139/21 (провадження № 2-з/711/21/21).

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи.

Статтею 149 ЦПК України визначено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Під забезпеченням позову слід розуміти вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом.

Забезпечення позову необхідне у разі, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся.

Згідно з ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, забороною вчиняти певні дії, іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини (п.п. 1, 2, 10 ч. 1 ст. 150 ЦПК України). Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову (ч.2 ст. 150 ЦПК України).

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Відповідно до п. 4 роз`яснень постанови Пленуму ВСУ від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» (діє на час розгляду даної заяви), розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

При цьому, при вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову.

У пункті 3 вказаної постанови зазначено, що позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб.

Враховуючи доводи, що викладені у заяві про забезпечення позову, ОСОБА_1 має намір встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини (спадкове майно -однокімнатна квартира за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності, станом на 17.02.2021, зареєстрована за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ), після смерті свого двоюрідного онука ОСОБА_2 . Між тим, позовна заява ще не подана до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

За результатами розгляду заяви, аналізу доводів ОСОБА_1 , суд вважає, що доводи заявника, що невжиття заходів забезпечення позову унеможливить або утруднить виконання судового рішення є безпідставними, оскільки у випадку задоволення позову судове рішення не підлягатиме примусовому виконанню, оскільки ймовірний позов відноситься до позовів немайнового характеру.

Крім того, посилання заявниці на те, що вона є єдиною спадкоємицею після смерті її двоюрідного онука ОСОБА_2 є також безпідставними, враховуючи, що, як вказує сама заявниця, у померлого ОСОБА_2 є рідний брат - ОСОБА_4 , який проживає у Російській Федерації і на даний час у Першій Черкаській державній нотаріальній конторі вже зареєстрована спадкова справа після померлого ОСОБА_2 .

Будь-яких належних та допустимих доказів в обгрунтування необхідності застосування заходу забезпечення позову, враховуючи предмет майбутнього позову, заявницею не наведено та не надано.

Виходячи з наведеного вище, суд приходить до висновку, що відсутні підстави вважати, що існує реальна загроза невиконання чи ускладнення виконання можливого рішення суду про задоволення позову ОСОБА_1 до Черкаської міської ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, суд вважає, що відповідна заява не підлягає до задоволення.

На підставі зазначеного вище та керуючись ст.ст. 149-154, 258-261, 353-355 ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання, зазначене у заяві: АДРЕСА_3 ) про забезпечення позову, - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Повне судове рішення складено 19.02.2021.

Головуючий: С. М. Позарецька