Провадження № 2/235/326/21
Справа №235/8033/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 лютого 2021 року м. Покровськ

Красноармійський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Хмельової С.М.

за участю секретаря судового засідання Лебеденко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Тернова Вікторія Олександрівна, до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

До Красноармійського міськрайонного суду Донецької області звернувся ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Тернова Вікторія Олександрівна, з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що він є онуком ОСОБА_3 , яка була зареєстрована та постійно мешкала за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідач ОСОБА_2 є єдиною донькою ОСОБА_3 та матір`ю позивача.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла за адресою реєстрації в місті Донецьку, про що 04.05.2020 року КУ «ЦПМСП№1» м. Донецька Амбулаторія №2 видане лікарське свідоцтво про смерть №32, а також 04.05.2020 року «Будьонівським відділом ЗАГС Донецького міського управління юстиції Міністерства юстиції «Донецької Народної Республіки» було видане свідоцтво про її смерть.

ОСОБА_3 була похована в м. Донецьку ІНФОРМАЦІЯ_1 , її поховання здійснювала її донька і мати позивача ОСОБА_2 , про що на окупованій території було видане свідоцтво про поховання від 05.05.2020 року.

Всі документи, що засвідчують смерть бабусі позивача, видані за місцем її смерті в м. Донецьку, тобто на території, на якій органи влади України не здійснюють свою діяльність, оскільки ця територія є тимчасово окупованою, і всі ці документи були видані відповідачу.

В жовтні 2020 року відповідач приїхала з м. Донецька до м. Києва, де позивач мешкає останні роки, та повідомила, що він є спадкоємцем за заповітом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

При зверненні до Святошинського ВРАЦС для отримання свідоцтва про смерть ОСОБА_3 позивачу було повідомлено про неможливість зареєструвати смерть бабусі, оскільки документи про смерть видані на території, де органи влади України тимчасово не здійснюють свої повноваження.

За заявою позивача 30.10.2020 року рішенням Святошинського районного суду м. Києва по справі №759/17881/20 встановлений факт смерті ОСОБА_3 , копія повного тексту якого була вручена представнику позивача лише 03.11.2020 року.

04.11.2020 року в останній день 6-тимісячного строку для звернення до нотаріуса, позивач звернувся до Святошинського районного у м. Києві ВРАЦС з заявою про вчинення актового запису на підставі вказаного судового рішення, однак свідоцтво про смерть йому видане не було оскільки станом на 04.11.2020 року текст рішення Святошинського районного суду міста Києва від 30.10.2020 року був відсутній в ЄДРСР. Відповідно позивач не мав можливості звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини за заповітом до 04.11.2020 року.

Свідоцтво про смерть ОСОБА_3 позивач отримав 05.11.2020 року, після чого звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рисс М.О. з заявою про прийняття спадщини за заповітом.

09.11.2020 року у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини нотаріусом була видана постанова про відмову позивачу у вчиненні нотаріальної дії. Також нотаріус рекомендував отримати документи на підтвердження того, що відповідач ОСОБА_2 є донькою померлої ОСОБА_3 оскільки документів про зміну її прізвища у нього не було. Вказані документи необхідні для визначення кола осіб, які можуть бути спадкоємцями.

Відповідачка надала позивачу свідоцтво про її народження, в якому її прізвище ОСОБА_4 , а не ОСОБА_5 . Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження зміни дошлюбного прізвища матері позивач отримав 21.11.2020 року.

Таким чином, позивач зазначає, що строк на прийняття спадщини ним був пропущений на 1 день з незалежних від нього причин.

Просить суд визначити йому додатковий строк в три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Донецьку.

Ухвалою суду від 11 грудня 2020 року відкрито провадження у справі та визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження. Ухвалою суду від 14 січня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

У відзиві на позовну заяву відповідач підтвердила, що вказані в позові обставини реєстрації смерті ОСОБА_3 в органах РАЦС України відповідають дійсності. Не заперечувала, що позивач приблизно з 16.10.2020 року, тобто з моменту коли вона привезла йому з міста Донецька документи про смерть ОСОБА_3 , а також оригінал заповіту, здійснив всі дії, щоб встигнути звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Підтвердила, що позивач з поважних причин пропустив строк на прийняття спадщини на 1 день та не заперечувала проти задоволення позову.

В судове засідання відповідач не з`явилася.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, надали суду заяви про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують та просять їх задовольнити.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є онуком ОСОБА_3 , відповідач ОСОБА_2 є донькою ОСОБА_3 та матір`ю позивача ОСОБА_1 (а.с.10,34,35-36).

ОСОБА_2 проживає за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.38).

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 07 листопада 2014 року № 1085-р встановлено, що м.Донецьк Донецької області входить до Переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження.

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 04.05.2020 року КУ «ЦПМСП№1» м. Донецька Амбулаторія №2 так званої «Донецької Народної Республіки» видане лікарське свідоцтво про смерть №32, а також 04.05.2020 року Будьонівським відділом ЗАГС Донецького міського управління юстиції Міністерства юстиції так званої «Донецької Народної Республіки» було видане свідоцтво про її смерть (а.с.23,25).

ОСОБА_3 була похована в м. Донецьку ІНФОРМАЦІЯ_1 . Поховання здійснювала її донька і мати позивача ОСОБА_2 , про що установою, яка проводила поховання на території так званої «Донецької Народної Республіки» було видане відповідне свідоцтво (а.с.24).

17.10.2020 року листом за №1012/20.10-73 Святошинський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) відмовив у проведенні державної реєстрації смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки для підтвердження факту смерті пред`явлено документи, видані на території, де органи державної влади України тимчасово не здійснюють свої повноваження (а.с.20).

30 жовтня 2020 року рішенням Святошинського районного суду м. Києва за заявою ОСОБА_1 встановлений факт смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.27-28). Зазначене рішення отримано представником позивача 03.11.2020 року, оприлюднене в Єдиному державному реєстрі судових рішень 05.11.2020 року (а.с.29, 30-31).

04.11.2020 року ОСОБА_1 звернувся до Святошинського районного у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) з заявою про вчинення актового запису про смерть ОСОБА_3 (а.с.32).

Свідоцтво про смерть ОСОБА_3 Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було видане 05 листопада 2020 року (а.с.33).

За життя ОСОБА_3 17 квітня 2008 року склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Донецького міського нотаріального округу Сидоренко Н.О., зареєстрований в реєстрі за №1000, яким заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , належні їй грошові вклади на рахунках у ВАТ Державний ощадний банк України, а також вклад на картковому пенсійному рахунку у Донецькій філії ТОВ Укрпромбанку (відділення №3) (а.с.12).

Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рисс О.М. від 09 листопада 2020 року ОСОБА_1 відмовлено у відкритті спадкової справи та у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, до майна ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки спадкоємцем пропущено строк у шість місяців для прийняття спадщини згідно ст.1279 ЦК України (а.с.13-14, 25).

Згідно з інформацією, наданою приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рисс О.М. від 22.12.2020 року на виконання ухвали суду від 11.12.2020 року, повідомлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилась, спадкоємці на її майно, які отримали Свідоцтво про право на спадщину відсутні (а.с.53).

Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

У статті 1218 ЦК України зазначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно положень статті 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Згідно статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

На підставі статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною 3 статті 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у

вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Вирішуючи питання про визначення позивачу додаткового строку, судом встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Донецьку, яке входить до Переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, документи про її смерть були передані позивачу, який проживає в місті Києві, лише в середині жовтня 2020 року, свідоцтво (українського зразку) про смерть спадкодавця отримано позивачем 05.11.2020 року, тобто після закінчення шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_3 . Тому причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно

певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати

шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, наявність у позивача поважних причин пропуску строку для звернення до нотаріусу з заявою про прийняття спадщини, заявлені позовні вимоги позивача про надання йому додаткового строку для прийняття спадщини є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись 12, 13, 76, 78, 81, 89, 229, 235, 259, 263, 264, 265, 268, 353, 355, 356 ЦПК України, ст. ст. 1220 - 1223, 1272, 1297 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про практику у справах про спадкування», суд, -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Тернова Вікторія Олександрівна, до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті баби - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном в три місяці, з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, повністю або частково безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України, а також відповідно до пункту 3 Прикінцевих положень ЦПК України.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , адреса для отримання кореспонденції: АДРЕСА_3 . РНОКПП НОМЕР_1 .

Представник позивача: адвокат Тернова Вікторія Олександрівна, адреса: м. Київ, вул. Лютеранська, б.27-29, офіс 1. Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №1606 від 14.01.2004 року.

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , адреса для отримання кореспонденції: АДРЕСА_4 . РНОКПП НОМЕР_2 .

В судовому засіданні 09 лютого 2021 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення, повний текст рішення виготовлено 17 лютого 2021 року.

Суддя