Ухвала

21 грудня 2021 року

м. Київ

справа № 285/3873/20

провадження № 61-19809ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

Черняк Ю. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Бєлік Андрій Сергійович, на постанову Житомирського апеляційного суду від 29 листопада 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення боргу,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2020 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 ,

ОСОБА_3 про стягнення у солідарному порядку боргу у розмірі

41 700 доларів США.

Рішенням Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 19 травня 2021 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено. Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 борг у розмірі

41 700 доларів США. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Додатковим рішенням Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 05 липня 2021 року задоволено частково заяву ОСОБА_2 щодо винесення додаткового рішення у справі. Стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 у солідарному порядку на користь ОСОБА_2 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 20 000 грн. У задоволенні решти вимог заяви відмовлено.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 29 листопада 2021 року апеляційні скарги ОСОБА_3 задоволено частково. Рішення Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 19 травня

2021 року та додаткове рішення Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 05 липня 2021 року скасовано, прийнято постанову про часткове задоволення позову.

Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 борг за договором позики

від 18 січня 2020 року у розмірі 41 700 доларів США, судовий збір у розмірі

10 510 грн та витрати на правничу допомогу в розмірі 20 000 грн. У решті позовних вимог ОСОБА_2 відмовлено. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

03 грудня 2021 року ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Бєлік А. С., звернувся із касаційною скаргою на постанову Житомирського апеляційного суду

від 29 листопада 2021 року.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України заявником сплачено судовий збір у меншому розмірі, ніж передбачено законодавством України.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України

від 8 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності

01 листопада 2011 року, з подальшими змінами.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України

«Про судовий збір».

У разі подання касаційної скарги не щодо резолютивної частини судового рішення, а у зв`язку із запереченнями заявника стосовно мотивів, з яких виходив суд під час прийняття оскаржуваного рішення, суду необхідно враховувати, що відповідно до положень Закону України «Про судовий збір», якими встановлено ставки судового збору за подання апеляційної і касаційної скарги, визначення розміру судового збору не залежить від того, з якою саме частиною судового рішення - мотивувальною чи резолютивною - не погоджується особа, яка подала апеляційну чи касаційну скаргу. У разі якщо рішенням суду вирішено різні вимоги, наприклад, майнового та немайнового характеру, судовий збір сплачується за ставками, передбаченими для відповідних вимог.

Зважаючи на те, що позовну заяву у цій справі пред`явлено у жовтні 2020 року, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом

на 01 січня 2020 року.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня

2020 року становив 2 102 грн.

Ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102*0,4=840,80) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102*5=10 510) (редакція закону на момент пред`явлення позовної заяви). Закон пов`язує сплату судового збору за подачу касаційної скарги незалежно від вирішення спору по суті.

Ураховуючи, що ціна позову становить 41 700 доларів США, заявник за подання касаційної скарги має сплатити за вимоги майнового характеру-

21 020 грн (10 510*200%), проте ним сплачено 1 985 грн.

Таким чином, заявнику необхідно доплатити 19 035 грн судового збору за подання касаційної скарги.

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Згідно з пунктом 3 частини п`ятої статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій.

Суд вважає за необхідне роз`яснити наступне.

Частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З положень статті 12 ЦПК України випливає, що заявник повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Ураховуючи викладене, за наявності підстав передбачених законом, заявник не позбавлений можливості звернутися з відповідним клопотанням про відстрочення/ розстрочення або звільнення від сплати сплату судового збору із наведеними доводами та подати докази на їх підтвердження.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат

Бєлік Андрій Сергійович, на постанову Житомирського апеляційного суду

від 29 листопада 2021 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю. В. Черняк