Справа № 307/1659/21
Провадження № 2/307/471/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 вересня 2021 року Тячівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого

судді Гримут В.І.

при секретарі Ком`яті Н.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Тячів, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Буштинської селищної ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулися у суд з вищевказаною позовною заявою.

Посилаються на те, що їхня тітка, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 09.07.2011 склала заповіт, яким все своє майно з чого б воно не складалося і де б не знаходилося залишила їм.

ОСОБА_3 до своєї смерті, ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживала у с. Вонігово. Житловий будинок в якому вона проживала, ще при житті подарувала їм. На все інше майно, вона склала заповіт

ОСОБА_3 проживала одна, чоловіка та дітей у неї не було, спадкоємці першої черги відсутні.

Спадкоємці інших черг не подавали заяв на прийняття спадщини, так як її брати та сестри померли, але племінники претензій щодо спадщини не пред`являли.

Вони постійно до неї приходили, купляли їй продукти та доглядали за будинком, тому вона подарувала їм будинок.

Після смерті тітки ОСОБА_1 важко захворіла та виїхала у Чеську Республіку.

Лікарі почали готувати її до операції, яка відбулася 16.03.2020 та шість місяців перебувала на амбулаторному лікування в Чехії, а через карантин злякалася їхати додому.

На територію України повернулися у серпні 2020 року.

Коли вони звернулися до нотаріуса, то довідалися що строк для прийняття спадщини шість місяців.

Наявність введення карантину пов`язаного з Covid-19 також послужив перешкодою для повернення на територію України.

Просять позовні вимоги задовольнити, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві.

Позивачі в судове засідання не з`явилися, надали суду заяву про розгляд справи у їх відсутності. Позовні вимоги підтримують повністю та просять їх задовольнити.

Представник Буштинської селищної ради у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

У відповідності до ст. 247 ч. 2 ЦПК України у зв`язку з розглядом справи за відсутності сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи суд вважає, що позов слід задовольнити виходячи з наступного.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла.

Дев`ятого липня дві тисячі одинадцятого року ОСОБА_3 залишила розпорядження про те, що все належне їй майно, де б воно не знаходилося і з чого б не складалося і все те, що на день її смерті буде їй належати заповідає в рівних частках ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , про що 09.07.2011 внесено реєстраційний запис до Спадкового реєстру за номером 27460972.

Позивачі у позовній заяві посилаються на те, що позивачка ОСОБА_5 перебувала на лікуванні у Чеській Республіці, що підтверджується звітом про стан хворого під час виписки від 10.12.2019 та 12.03.2020 року.

Довідками Буштинської селищної ради № 412 від 16.07.2021 та № 475 від 08.09.2021 стверджено, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , на день смерті проживала і була прописана за адресою: АДРЕСА_1 . До дня своєї смерті проживала одна. Чоловік покійної ОСОБА_6 та син ОСОБА_6 померли більше 25 років тому.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною першою статтею 1220 ЦК України визначено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до чч. 1 та 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

За правилами статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1272 ч. 3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може призначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що позов про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягає задоволенню.

Судові витрати слід покласти на позивачів.

Керуючись стст. 247, 258, 259, 264, 265 ЦПК України, стст. 1216, 1217, 1223, 1258, 1268, 1261, 1270, 1272 ЦК України суд,

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити повністю. Встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , мешканці АДРЕСА_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , мешканцю АДРЕСА_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , два місяці, з дня набрання рішенням законної сили.

Судові витрат покласти на позивачів.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду через Тячівський районний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Головуючий В.І. Гримут