ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2827/21
провадження № 2/753/4773/21
У Х В А Л А

"15" лютого 2021 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Гусак О.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно та скасування заборони на відчуження,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно та скасування заборони на відчуження.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 та 177 ЦПК України.

На порушення вимог статті 175 ЦПК України позовна заява не містить відомості:

- про реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача та код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача;

- про офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти позивача та відповідача;

- не зазначена ціна позову;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

Крім того, частиною четвертою статті 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви ОСОБА_1 додав клопотання про звільнення його від сплати судового збору. На обґрунтування вказаного клопотання посилається на ті обставини, що позивачу тільки виповнилось 18 років, він навчається та не має можливості отримувати дохід.

Вирішуючи дану заяву, суд керується нормою статті 8 Закону № 3674-VI, якою передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Враховуючи, що позивачем не подано жодних доказів на підтвердження обставин, які можуть бути підставою для відстрочення, розстрочення, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати, відповідну заяву позивача суд визнає необґрунтованою і відмовляє у її задоволенні.

Частиною 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, судовий збір сплачується в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908 грн.), а за подання позовної майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (11350,00 грн.).

Частиною 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Як вбачається з позовної заяви, ОСОБА_1 заявлено одну вимогу майнового характеру (визнання права власності) та дві вимоги немайнового характеру (скасування двох записів).

Враховуючи те, що позивачем у позові не визначена ціна позову, з урахуванням предмета позову, суд вважає за необхідне попередньо визначити розмір судового збору за вимогу майнового характеру у розмірі 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 11350,00 грн.

За таких обставин, позивачу необхідно надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі (11350+908+908=) 13 166 грн 00 коп.

Крім того, у позовній заяві ОСОБА_1 зазначає у якості третьої особи приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чернокур О.М., однак не зазначає, на яких підставах саме цього нотаріуса належить залучити до участі у справі та не зазначено, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

На підставі викладеного позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У зв`язку з викладеним, позивачу необхідно подати уточнену редакцію позовної заяви, з дотриманням вимог зазначених у вказаній ухвалі суду, у відповідній кількості примірників до кількісного складу учасників процесу (ч. 1 ст. 177 ЦПК України) та документ, що підтверджує сплату судового збору.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір»,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Позовну ОСОБА_1 залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Гусак О.С.