Справа № 159/4848/21
Провадження № 2/159/1164/21
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28 серпня 2021 року м. Ковель

Суддя Ковельського міськрайонного суду Волинської області Волкова Ю.Ф., отримавши позовну заяву Виконавчого комітету Ковельської міської ради в особі органу опіки та піклування в інтересах дитини ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав, стягнення аліментів,

встановила:

26 серпня 2021 року до суду надійшла вказана позовна заява Виконавчого комітету Ковельської міської ради в особі органу опіки та піклування в інтересах дитини ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав відносно сина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 аліментів на утримання сина ОСОБА_1 у твердій грошовій сумі по 1 100 грн із кожного щомісячно до досягнення дитиною повноліття; передачу ОСОБА_1 органу опіки та піклування в особі виконавчого комітету Ковельської міської ради для влаштування у сімейні форми виховання.

1. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах (частина друга статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, далі - ЦПК України).

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частина тертя статті 58 ЦПК України)

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, диспозитивність, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості є одними з основних засад судочинства, закріпленими у статті 124 Конституції України, статтях 2, 12, 13 ЦПК України.

Принцип диспозитивності передбачає, зокрема, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).

При розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом (частина перша 174 ЦПК України).

Вимоги до форми та змісту позовної заяви, а також до документів, які додаються до неї, встановлені статями 175-177 ЦПК України.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи (частина друга статті 175 ЦПК України).

Таким чином, позовна заява має містити підпис позивача або його представника. При цьому, позовна заява має бути підписана власноручно, відтворення підпису за допомогою факсиміле або інших технічних засобів відтворення зображення підпису процесуальним законом не допускається.

Ці приписи кореспондуються з положеннями частини восьмої статті 43 ЦПК України про те, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Зазначені положення засвідчують обов`язковість та безумовність вимоги цивільного процесуального закону стосовно підписання позовної заяви власноручним підписом позивача (його представника) або особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, як підтвердження справжньої волі позивача на настання відповідних правових наслідків станом на час звернення до суду із позовом, отже дотримання принципу диспозитивності господарського судочинства.

Вказаний правовий висновок міститься у постанові Верховного суду від 08 липня 2021 року у справі № 916/3209/20. Близьку за змістом правову позицію щодо обставин факсимільного відтворення підпису уповноваженої особи на процесуальних документах викладено у постановах Верховного Суду від 24 травня 2018 у справі № 5027/805-б/2012, від 26 червня 2018 у справі № 922/4478/16, від 23 листопада 2018 у справі № 5023/1668/11.

1.2. Як установлено, подана позовна заява не містить власноручного підпису уповноваженої посадової особи органу місцевого самоврядування, а на ній зроблено відтиск факсиміле (на примірниках позовної заяви для відповідачів містяться аналогічні відтиски факсиміле підпису посадової особи). Механічне відтворення підпису шляхом проставляння факсиміле на позовних заявах є очевидним.

Використання в такому випадку факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису ЦПК України не допускається.

Скріплення позовної заяви підписом позивача, його представника або іншої особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, має бути виконане власноручно у спосіб, визначений частиною восьмою статті 43, частина друга статті 175 ЦПК України

Враховуючи наведене, необхідно дійти висновку, що оскільки процесуальним законодавством за загальним правилом передбачено особисте звернення позивача до суду та власноручне підписання ним заяв по суті справи, то подання процесуальних заяв з використанням факсимільного відтворення підпису позивача (його представника), що є штампом із зображенням підпису та може бути виготовлений і використаний будь-ким, не відповідає приписам частини третьої статті 2, частини другої статті 4, статті 43, частини другої статті 175 ЦПК України та не може бути доказом волевиявлення особи на підписання відповідного документа.

2. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (частина п`ята статті 177 ЦПК України).

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (частина друга статті 95 ЦПК України).

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.27 Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики № 55 від 07 квітня 2003 року "ДСТУ 4163-2003", відповідно до якого відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Серед іншого, відповідно до пункту 8 розділу 10 зазначених Правил копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку.

Оскільки під засвідченням копії документа слід розуміти саме засвідчення відповідності копії оригіналу відповідного документу, відсутність на копії належної відмітки про її засвідчення дає підстави вважати її такою, що не посвідчена в установленому порядку.

Позивач до позовної заяви додав світлокопії документів, які належно не засвідчені (не містять відміток про їх відповідність оригіналу). Виявлене порушення стосується документів, оригінали яких знаходяться у позивача.

3. Встановлені обставини свідчать про недотримання позивачем вимог частини другої статті 175, частини п`ятої статті 177 ЦПК України.

Відповідно до частин першої-третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог статті 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені, зокрема, статтею 175 і 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду; якщо позивач не усуне недоліки у встановлений судом строк, заява вважатиметься неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтями 175-177 цього Кодексу, її необхідно залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом власноручного підпису позовної заяви уповноваженим представником органу місцевого самоврядування (у випадку його дійсного волевиявлення); подання до суду належно засвідчених копії документів, доданих до позовної заяви (оригінали яких знаходяться у позивача) із урахуванням кількості учасників справи.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

постановила:

Позовну заяву Виконавчого комітету Ковельської міської ради в особі органу опіки та піклування в інтересах дитини ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав, стягнення аліментів залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, роз`яснивши, що в разі їх не усунення в цей строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ковельського міськрайонного суду Волинської областіЮ. Ф. Волкова