Справа № 243/9316/20
Провадження № 2/243/266/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 лютого 2021 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області в складі:

головуючого судді Фаліна І.Ю.,

за участю:

секретаря судового засідання Глух А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі № 13 Слов`янського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області із позовом до ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги обґрунтував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батька ОСОБА_3 . Після смерті останнього залишилась спадкова маса, яка складається з житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями та спорудами, що знаходиться смт. Черкаське Слов`янського району Донецької області.

Позивач є спадкоємцем першої черги за законом на вказане спадкове майно померлого батька, а відповідач є спадкоємцем першої черги по закону як дружина спадкодавця.

Зазначає, що в кінці травня 2020 року, він звернувся за консультацією з питання оформлення спадщини до юриста, який роз`яснив йому про необхідність, крім документів, які в нього були, підготовити ще свідоцтво про його народження і до 22 червня 2020 року звернутись до нотаріуса для оформлення права на спадщину. Позивач підготував наведені документи, але 02 червня 2020 року у нього стався перелом лівого колінного суглоба і він був змушений звернутись до лікарні та з 02 червня до 01 липня 2020 року позивач знаходився на лікуванні з діагнозом перелом лівого колінного суглоба, у зв`язку з чим він не міг звернутись до нотаріуса до 22 червня 2020 року. Тому, він з поважної причини не мав можливості в установлений строк звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після померлого батька.

13 жовтня 2020 року позивач звернувся до державного нотаріуса Другої слов`янської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Державному нотаріусу були надані усі необхідні документи, які підтверджують його право на спадщину за законом як спадкоємця першої черги, однак державний нотаріус відмовила йому у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , у зв`язку з пропуском ним шестимісячного строку.

Тому, просить суд визначити йому додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_3 .

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду повідомлявся належним чином, проте надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, в якій на заявлених позовних вимогах наполягав, просив задовольнити їх у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, про дату час та місце розгляд справи повідомлялась належним чином, проте направила на адресу суду заяву про розгляд справи у її відсутності, в якій позовні вимоги ОСОБА_1 визнала, не заперечувала проти їх задоволення.

Суд, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим 06 червня 1987 року Привільською сільською радою Слов`янського району Донецької області, позивач ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у с. Привілля Слов`янського району Донецької області та його батьками є: батько ОСОБА_3 , мати ОСОБА_2 .

Відповідно до Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого повторно 21 липня 2020 року Слов`янським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, батько позивача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у смт. Черкаське Слов`янського району Донецької області.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку що позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , першої черги.

Статтею 1216 Цивільного кодексу України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Відповідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Частиною першою статті 1258 Цивільного кодексу України закріплено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно з ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

У жовтні 2020 року, з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, позивача звернувся до державного нотаріуса Другої слов`янської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Проте, своєю постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 13 жовтня 2020 року, державний нотаріус Другої слов`янської державної нотаріальної контори Грецька Т.П. відмовила ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з тим, що спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини та вчинення такої дії суперечить законодавству України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 та 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При вирішенні питання про можливість визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_1 суд виходить з наступного.

Згідно з Довідкою № 967, виданою 01 липня 2020 року КЛПЗ «Міська лікарня», ОСОБА_1 1987 року народження, знаходився на лікуванні з 02 червня 2020 року до 01 липня 2020 року з діагнозом перелом лівого колінного суглоба.

Отже, доводи позовної заяви ОСОБА_1 в частині поважності пропуску строку на прийняття спадщини, визнаються судом прийнятними, оскільки судом встановлено реальну не спроможність позивача здійснювати необхідні дії у встановлені законодавством строки.

Однак, заявлений ОСОБА_1 достатній строк для подання заяви про прийняття спадщини, є невизначним, у зв`язку з чим суд вважає за належне визначити позивачу додатковий строк для прийняття тривалістю в один місяць, достатній для звернення до нотаріальної контори, здійснення усіх необхідних дій для прийняття спадщини та оформлення на неї прав.

Згідно з п. 24 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Проаналізувавши обставини справи, суд приходить до висновку, що в даному конкретному випадку позивачу можливо визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі вище наведеного, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягають частковому задоволенню.

Керуючись статтями1216, 1218, 1220, 1221, 1225, 1268, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року», статтями 10, 12, 13, 76, 81, 89, 200, 263-265, 354-355 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , додатковий строк тривалістю в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у смт. Черкаське Слов`янського району Донецької області.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Донецького апеляційного суду через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст рішення складений та підписаний 18 лютого 2021 року.

Суддя І.Ю. Фалін