Номер провадження 2/754/274/21
Справа №754/6050/19
РІШЕННЯ

Іменем України

(повне рішення суду виготовлено 19 лютого 2021 року)

18 лютого 2021 року м. Київ, Деснянський районний суд м. Києва, суддя: Грегуль О.В., секретар судового засідання: Дорошенко В.В., справа № 754/6050/19

ОСОБА_1 - позивач

ОСОБА_2 - відповідач 1

ОСОБА_3 - відповідач 2

Вимоги позивача: вселення, зобов`язання не чинити перешкоди та визначення порядку користування жилим приміщенням

Білоус-Литвиненко Л.О. - адвокат позивача

ОСОБА_5 - представник відповідача 1

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, вимоги якого уточнювались і посилаючись на порушення свого права власності відповідачами просить: вселити його у кв. АДРЕСА_1 ; зобов`язати відповідачів не чинити перешкоди в користуванні кв. АДРЕСА_1 , встановити порядок користування кв. АДРЕСА_1 , виділивши позивачу в користування кімнату жилою площею: 18,1 кв. м. з лоджією-балконом, а відповідачу 1 виділити в користування кімнату жилою площею: 11,9 кв. м. та кімнату жилою площею: 12,1 кв. м. з лоджією-балконом. Коридор площею: 22,0 кв. м., ванну кімнату площею: 3,1 кв. м., вбиральню площею: 1,3 кв. м. та кухню площею: 8,2 кв. м. кв. АДРЕСА_1 залишити в спільному користуванні співвласників. Також позивач просив стягнути з відповідачів судові витрати, які складаються з судового збору сумі: 768,40 + 768,40 = 1536,80 грн. та правничої допомоги в сумі: 10000 грн..

У судовому засіданні позивач зі своїм адвокатом позов підтримали та не заперечували проти розгляду справи по суті за відсутності відповідачів і представника відповідача 1.

Відповідач 1 та його представник у судове засідання не з`явились і доказів про поважність причин своєї неявки суду не надали, хоча про час і місце розгляду справи представник відповідача 1 повідомлявся під розписку, тобто належним чином.

Відповідач 2 у судове засідання не з`явився і доказів про поважність причин своєї неявки суду не надав, хоча про час і місце розгляду справи неодноразово повідомлявся належним чином. Крім того, 10.02.2021 відповідач 2 знайомився з матеріалами справи, що підтверджується його розпискою про ознайомлення з матеріалами справи, що дає правові підстави про обізнаність відповідача 2 про час і місце розгляду справи та наявність даного спору на вирішенні судом.

Крім того, обидва відповідачі надіслали відзиви на позов і у яких просили відмовити в задоволенні позову.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У листі Верховного Суду України від 25.01.2006 року № 1-5/45, визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З урахуванням ст. ст. 128-131, 223 ЦПК України та з метою уникнення затягування розгляду справи суд вважає, що в матеріалах справи є достатньо даних і доказів для її розгляду по суті за відсутності відповідачів і представника відповідача 1.

Вислухавши позивача і його адвоката, оглянувши матеріали справи № 754/5645/16-ц, дослідивши матеріали справи, суд у судовому засіданні встановив наступне.

Позивач та відповідача, кожний окремо є власником 1/2 частини кв. АДРЕСА_1 , що підтверджується постановленими у справі № 754/5645/16-ц рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 18.08.2016, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 25.10.2016, нотаріально посвідченим свідоцтвом про право на спадщину від 07.12.2017, витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі, витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, а також дана обставина ніким по справі не спростовувалась.

Спірна квартира складається з трьох ізольованих кімнат: жилою площею: 18,1 кв. м. з лоджією-балконом на який є вихід з цієї кімнати, жилою площею: 11,9 кв. м. та жилою площею: 12,1 кв. м. з лоджією-балконом на який є вихід з цієї кімнати, а також коридору площею: 22,0 кв. м., ванної кімнати площею: 3,1 кв. м., вбиральні площею: 1,3 кв. м. та кухні площею: 8,2 кв. м., що підтверджується технічним паспортом на цю квартиру.

Згідно з ч. 1 ст. 316 ЦК України, 1. Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно зі ст. 317 ЦК України, 1. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. 2. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Згідно з ч. 1 ст. 321 ЦК України, 1. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно зі ст. 358 ЦК України, 1. Право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. 2. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. 3. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. 4. Якщо договір між співвласниками про порядок володіння та користування спільним майном відповідно до їхніх часток у праві спільної часткової власності посвідчений нотаріально, він є обов`язковим і для особи, яка придбає згодом частку в праві спільної часткової власності на це майно.

Згідно зі ст. 391 ЦК України, 1. Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Як вказує позивач він не має ключів від спірної квартири і ці доводи позивача не знайшли свого спростування правовими доказами.

У той же час суду не надано і судом не здобуто доказів про наявність у відповідачів будь-яких зобов`язань перед позивачем про надання останньому ключів від спірної квартири, після набуття позивачем права власності на частину спірної квартири.

Тому, позовні вимоги про вселення суд вважає обґрунтованими і задовольняє саме з підстав наявності у позивача права на вселення, як співвласника спірної квартири, а не з підстав вчинення відповідачами перешкод у користуванні спірною квартирою із-за відмови надати ключі від спірної квартири.

Позивач і відповідач 1 не можуть у позасудовому порядку домовитись про порядок користування спірною квартирою.

У відзиві відповідач 1 заперечує проти позовних вимог про встановлення порядку користування спірною квартирою.

При перевірці обґрунтованості позовних вимог про встановлення порядку користування спірною квартирою суд виходить з наступного.

Загальна жила площа квартири становить: 18,1 + 11,9 + 12,1 = 42,1 кв. м..

На кожного співвласника квартири припадає: 42,1 : 2 = 21,05 кв. м. - жилої площі.

У разі визначення порядку користування квартирою за варіантом, запропонованим позивачем, жила площа позивача зменшиться на 21,05 - 18,1 = 2,95 кв. м., а жила площа відповідача збільшиться на 11,9 + 12,1 = 24 - 21,05 = 2,95 кв. м..

Зазначене відповідно збільшення жилою площі відповідача 1 і зменшення жилої площі позивача не погіршує право власності відповідача 1.

Крім того, саме по собі визначення порядку користування спірною квартирою, не тягне за собою відповідного збільшення та зменшення часток у праві власності на спірну квартиру. Частки в праві власності на спірну квартиру, залишаються незмінними.

Позивач і відповідач 1 по справі не змогли у позасудовому порядку домовитись про порядок користування спірною квартирою.

Будь-яких конкретних правових доказів у спростування запропонованого позивачем варіанту порядку користування спірною квартирою між позивачем і відповідачем 1, останній суду не надав і судом таких доказів не здобуто.

Позиція відповідача 2 щодо порядку користування власністю між співвласниками ніякого правового значення не має із-за відсутності в нього права, як власника.

Тому, позовні вимоги в частині визначення порядку користування спірною квартирою між позивачем і відповідачем за варіантом, вказаним позивачем у позові, підлягають задоволенню.

Наявність рішення Деснянського районного суду м. Києва від 21.04.2010 та рішення Апеляційного суду м. Києва від 29.06.2010 на які є посилання у відзиві, не перешкоджає визначенню порядку користування спірною квартирою між позивачем і відповідачем 1, оскільки підстави набуття цієї квартири у власність між позивачем і відповідачем 1 різні ніж в учасників справи про яких йдеться в рішеннях Деснянського районного суду м. Києва від 21.04.2010 та Апеляційного суду м. Києва від 29.06.2010.

Що ж стосується позовних вимог про зобов`язати обох відповідачів не чинити перешкоди в користуванні квартирою, то суд при їх вирішенні виходить з наступного.

Будь-яких конкретних правових і беззаперечних доказів, які б свідчили про вчинення відповідачами перешкод у вселенні та користуванні спірною квартирою, стороною позивача суду не надано і судом таких доказів не здобуто.

Надані стороною позивача письмові звернення позивача до правоохоронних органів свідчать про реалізацію позивачем свого права на звернення, а не про вчинення йому відповідачами перешкод у користуванні квартирою.

У доданому до позову листі Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві від 10.04.2017 також не йдеться про вчинення позивачу перешкод у вселенні та користуванні спірною квартирою та не встановлено це і висновком Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві від 02.02.2017, який додається до позову.

За таких обставин, позов задовольняється частково.

При подачі позову позивач сплатив судовий збір у сумі: 768,40 грн. по квитанції про сплату № 1995 від 17.04.2019 та 768,40 по квитанції про сплату № 37219 від 10.05.2019.

Понесення позивачем витрат на правничу допомогу в сумі: 10000 грн. підтверджується договором № 19/19 про надання правової допомоги від 17.04.2019, ордером серія КС № 527971 від 10.05.2019, ордером на надання правничої (правової) допомоги серія АІ № 1007826 від 30.09.2019, детальним описом робіт (надання) виконаних адвокатом від 17.12.2020, квитанція до прибуткового касового ордера: № 18 від 17.04.2019 на суму: 500 грн.; № 20 від 18.04.2019 на суму: 2000 грн.; № 32 від 30.09.2019 на суму: 1200 грн.; № 12 від 04.02.2020 на суму: 1200 грн.; № 20 від 08.07.2020 на суму: 1200 грн.; № 25 від 13.08.2020 на суму: 1500 грн.; № 40 від 22.10.2020 на суму: 1200 грн.; № 56 від17.12.2020 на суму: 1200 грн..

Згідно з ч. 1 і ч. 2 ст. 141 ЦПК України, 1. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 2. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 263-265 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Вселити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) у квартиру АДРЕСА_1 .

Визначити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 за яким, виділити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) в окреме для неї користування кімнату жилою площею: 18,1 кв. м. з лоджією-балконом на який є вихід з цієї кімнати, а ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) виділити в окреме для неї користування кімнату жилою площею: 11,9 кв. м. та кімнату жилою площею: 12,1 кв. м. з лоджією-балконом на який є вихід з цієї кімнати.

Коридор площею: 22,0 кв. м., ванну кімнату площею: 3,1 кв. м., вбиральню площею: 1,3 кв. м. та кухню площею: 8,2 кв. м. квартири АДРЕСА_1 залишити в спільному користуванні ОСОБА_1 і ОСОБА_2 .

У задоволенні іншої частини позовних вимог, пред`явлених до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) і ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 ) відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 ): 768,40 грн. - судового збору та 5000 грн. - витрат на правничу допомогу.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СУДДЯ: