Справа № 289/1349/20
Номер провадження 2/289/50/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.02.2021 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Сіренко Н.С.,

за участю: секретаря судового засідання Галькевич Ю.В.,

за відсутності сторін,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,

ВСТАНОВИВ:

02.09.2020 АТ КБ «ПриватБанк» звернулось в суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця за кредитним договором № б/н від 11.05.2010 у розмірі 9210,92 грн.

Разом із позовною заявою позивачем подано клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (а.с.53).

Ухвалою від 21.09.2020 відмовлено в задоволенні клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного провадження та відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання на 12.11.2020 (а.с.65-66). Копію ухвали про відкриття провадження направлено сторонам у справі (а.с.69,70), направлена позивачу кореспонденція вручена за довіреністю 01.10.2020 (а.с.81).

12.11.2020 проведення підготовчого судового засідання по причині неявки сторін відкладено на 08.12.2020 (а.с.82).

Ухвалою суду від 08.12.2020 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 14.01.2021 о 09-30 годині, встановлено порядок з`ясування обставин та дослідження доказів, вирішено в судове засідання викликати сторони(а.с.91), сторонам направлені повістки про виклик до суду (а.с.92,93), відправлення вручено позивачу 15.12.2020 (а.с.102).

В судове засідання від 14.01.2021 належним чином повідомлені сторони не з`явились, причини неявки суду не повідомили, заяв чи клопотань до суду не направляли, у зв`язку з чим судом відкладено розгляд справи на 16.02.2021 о 09:00 год. (а.с.97).

В судове засідання 16.02.2021 сторони не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином (а.с.100,101,103), причини неявки суду не повідомили, заяв чи клопотань до суду не направляли.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28.10.1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Вищевикладене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у постанові Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21.09.2020 у справі № 658/1141/18.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою у судове засідання належним чином повідомленого позивача, явка якого судом визнана обов`язковою, та відсутності заяви останнього про розгляд справи без його участі.

Разом з тим, позивачу необхідно роз`яснити, що залишення позову без розгляду не позбавляє його можливості звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 257, 259, 260-251, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву АТ КБ "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею в порядку передбаченому ч. 2 ст. 261 ЦПК України та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду, з врахуванням вимог п. 15.5) Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Н. С. Сіренко