Дата документу 20.08.2021
Справа № 334/7321/20
Провадження № 2/334/1174/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2021 року

Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Гнатюка О.М.,

при секретарі Алєйніковій О.В.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжі цивільну справу за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Бахматська Тетяна Михайлівна, про визначення правочинів недійсними, -

ВСТАНОВИВ:

14 грудня 2020 року до Ленінського районного суду м. Запоріжжя надійшов цивільний позов ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Бахматська Тетяна Михайлівна, про визначення правочинів недійсними. У позовній заяві позивач зазначив низку вимог: 1) визнати недійсним договір дарування житлового будинку літ. А-2, з гаражем, навісом Б, загальною площею 291,19 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 зі всіма будівлями та господарськими спорудами, який розташований на земельній ділянці площею 0,0778 га, кадастровий номер :04:043:0395, укладений 12.04.2019 між ОСОБА_1 , який діяв від імені ОСОБА_6 , та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Бахматською Тетяною Михайлівною 12.04.2019 року реєстраційний номер 1484; 2) визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки площею 0,0778 га, кадастровий номер :04:043:0395, за адресою: АДРЕСА_1 , укладений 12.04.2019 між ОСОБА_1 , який діяв від імені ОСОБА_6 , та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Бахматською Тетяною Михайлівною 12.04.2019, реєстраційний номер 1485; 3) визнати недійсним договір купівлі-продажу земельної ділянки площею 0,0457 га, кадастровий номер :02:004:0464, за адресою: Запорізька область, Приазовський район, сільська рада Степанівська Перша, укладений 12.04.2019 між ОСОБА_1 , який діяв від імені ОСОБА_6 , та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Бахматською Тетяною Михайлівною 12.04.2019, реєстраційний номер 1486.

Ухвалою від 14 грудня 2020 року відкрито провадження по вказаній цивільній справі.

11 травня 2021 року ОСОБА_5 було подано уточнену позовну заву про визнання правочинів недійсними, відповідно до якої позивач додатково до раніше заявлених вимог просить визнати недійсними заповіт, посвідчений 30 липня 2020 року приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Бахматською Тетяною Михайлівною, реєстраційний номер 2828, відповідно до якого ОСОБА_6 заповідала ОСОБА_3 все своє майно та заповіт, посвідчений 23 жовтня 2020 року приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Бахматською Тетяною Михайлівною, реєстраційні номера 4761, 4762 відповідно до якого ОСОБА_6 заповідала ОСОБА_3 все своє майно.

Позивач та його представник у судове засідання не з`явились, про причини неявки суду не повідомили.

В судовому засіданні відповідачі та їхні представники заперечили щодо можливості прийняття у провадження уточненої позовної заяви.

Відповідно до частини першої статті 189 ЦПК України одним із завдань підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Відповідно до частини третьої статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстава позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Складовими частинами позову є предмет, підстава, зміст.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини, якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Таким чином, зміна предмета позову означає зміну вимог з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета і підстав позову, як визначено вищенаведеною нормою частиною третьою статті 49 ЦПК України, не допускається. Доповнення позовних вимог новими вимогами та новими обставинами по своїй суті є новим позовом.

Верховний Суд відзначив, що позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у рішенні від 13.03.2018 року в справі №916/1764/17.

Як вбачається з матеріалів справи, первинними позовними вимогами позивача щодо яких відкрито провадження у справі є вимоги визнання недійсними договорів дарування житлового будинку та продажу земельних ділянок, укладених між ОСОБА_1 , який діяв від імені ОСОБА_6 , та ОСОБА_3 .

Під час подання уточненого позову, позивач заявляє вимоги щодо визнання недійсними заповіти, відповідно до яких спадкодавець ОСОБА_6 заповідала все своє майно ОСОБА_3 . Тобто фактично позивачем збільшується кількість вимог немайнового характеру.

Верховний Суд у своїх постановах, які є обов`язковими для суду, звертає увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог і т.п. Також Верховний Суд звертав увагу на те, що у разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову. При цьому Верховний Суд зазначає, що під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Чинним процесуальним законодавством передбачено, що у підготовчому засіданні суд вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше (пункт 4 частини другої статті 197 ЦПК України).

Враховуючи вищевказане, суд вважає, що заява позивача про зміну предмету позову не відповідає вимогам ст. 49 ЦПК України, оскільки позивач змінює не тільки предмет, але й підстави позову і її слід розглядати як новий позов з новими позовними вимогами, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

За вказаних обставин заява ОСОБА_5 про уточнення позовних вимог від 11.05.2021 року не може бути прийнята судом до розгляду, та підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст. ст. 49, 198, 223, 260-261 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті заяви ОСОБА_5 про уточнення позовних вимог та повернути її заявнику.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Запоріжжя в порядку та строки передбачені ст.ст. 354-355 ЦПК України.

Повний текст виготовлено 20.08.2021 року.

Суддя О.М. Гнатюк