Справа № 147/1038/21
Провадження № 2/147/485/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2021 року смт Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Мудрак А.М.

з участю секретаря Чудак Г.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Тростянецької селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

У вересні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина, до якої входить право на земельну частку (пай), що перебувала у власності КСП «Савинці», яка належала покійній на підставі сертифіката на право на земельну частку (пай). За життя 10.07.1998 ОСОБА_2 було складено заповіт, згідно з яким все належне майно заповіла ОСОБА_1 . Однак до теперішнього часу, зі спливом 6-місячного терміну з моменту відкриття спадщини, ОСОБА_1 не прийняв спадщину. Для отримання спадщини він не зміг у встановлений строк звернутися із заявою до нотаріальної контори, оскільки не знав про існування заповіту на його користь, так як покійна ОСОБА_2 була тіткою, разом вони не проживали, та не міг навіть подумати про наявність заповіту. У 2020 році позивач випадково серед інших документів знайшов заповіт на своє ім`я, та звернувшись до Савинецької сільської ради дізнався про наявність заповіту та отримав його дублікат. Коли позивач звернувся до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини, йому повідомили про те, що строк для прийняття спадщини ним пропущений, та запропонували звернутися до суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвалою судді від 04 жовтня 2021 року прийнято позовну заяву та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 24 листопада 2021 року закрито підготовче провадження та призначено до розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився. Від представника позивача, адвоката Конякіна М.С. надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та його представника. Позовні вимоги підтримують та просять їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника селищної ради, позов визнають в повному обсязі. Крім того, зазначили, що Тростянецькою селищною радою не здійснювався пошук через ЗМІ спадкоємців на підставі заповіту ОСОБА_3 .

Згідно з ч.3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

З врахуванням вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 у віці 80 років, про що 29.12.2004 в книзі реєстрації актів про смерть зроблено запис №28, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , виданої Савинецькою сільською радою Тростянецького району Вінницької області (а.с.6).

За життя 10 червня 1998 року ОСОБА_2 зроблено заповітне розпорядження, яким все своє майно заповіла ОСОБА_1 . Заповіт посвідчено 10.06.1998 секретарем виконкому Савинецької сільської ради народних депутатів Тростянецького району Вінницької області та зареєстровано в реєстрі за №2, що підтверджено копією дубліката заповіту від 10.06.1998 (а.с.13).

ОСОБА_2 дійсно належало право на земельну частку (пай) на підставі сертифіката на право на земельну частку (пай) серії ВН №0300760(а.с.14).

Згідно з інформацією Тростянецької державної нотаріальної контори від 20.11.2021 №519/01-16, встановлено, що після смерті ОСОБА_2 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 до Тростянецької державної нотаріальної контори Вінницької області із заявою про прийняття спадщини після її смерті ніхто не звертався, спадкова справа не відкривалась (а.с.45).

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Виходячи із змісту ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи. Положеннями статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає реалізувати своє право на прийняття спадщини, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, подає нотаріусу заяву про прийняття спадщини у строк, встановлений законом.

Згідно з ч.1, ч.3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи, у визначений законом строк позивач не прийняв спадщину.

У постанові Верховного Суду від 6 червня 2018 року (справа №592/9058/17-ц; касаційне провадження № 61-200 св 18) вказано, що правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (ст. 15 ЦК України). Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин. Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку.

Позивач в обґрунтування поважності причин пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини посилався на те, що покійна ОСОБА_2 не повідомляла його про наявність заповіту.

Згідно з ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи дотримуючись принципів диспозитивності та змагальності сторін. Суд розглядає справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За правилами ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Вказані норми процесуального права вказують на необхідність доведення стороною, що звернулась до суду, належними та допустимими доказами вимог, що нею заявлені.

Враховуючи обставини, на які посилається позивач в своєму позові, суд вважає, що зазначені ОСОБА_1 обставини є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини та за можливе визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а тому позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 247, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до Тростянецької селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю два місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Вінницького апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне ім`я сторін:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , житель АДРЕСА_1 ;

відповідач Тростянецька селищна рада Гайсинського району Вінницької області, , місцезнаходження за адресою: вул.Соборна, 77, смт Тростянець, Гайсинський район, Вінницька область.

Повний текст рішення складено 17 грудня 2021 року.

Суддя А.М. Мудрак