Справа № 362/4522/21
Провадження № 2/362/2537/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2021 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Ковбеля М.М.,

з участю секретаря судового засідання - Сілецької М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові Київської області цивільну справу за правилами загального позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до Калинівської селищної ради Фастівського району Київської області, третя особа: ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю та визнання права власності в порядку спадкування,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з вищезазначеним позовом, обгрунтовуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мама ОСОБА_3 , після смерті якої залишилася спадщина, а саме 1/2 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 72,6 кв. м., житлова площа 44,2 кв. м.

Як зазначає позивач, вона з 1991 року проживала за вищевказаною адресою разом з мамою та своїм чоловіком ОСОБА_2 , доглядала за мамою, здійснювала поховання за свої кошти.

Постановою приватного нотаріуса Фастівського районного нотаріального округу Київської області Носенко Г.А. про відмову у вчинені нотаріальної дії № 156/02-31 від 20.07.2021, відмовлено мені, ОСОБА_1 , у видачі свідоцтва на право на спадщину за законом на спадкове майно, що залишилось після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , оскільки ОСОБА_1 на час відкриття спадщини разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживала, за іншою ніж в спадкодавця адресою.

Позивач в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі.

Представник відповідача - Калинівської селищної ради Фастівського району Київської області в судове засідання не з`явився, надавши заяву про слухання справи за його відсутності, позовні вимоги визнає.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України справа розглянута за відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.

За змістом ч. 1 ст. 15, ч. ч. 1, 2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та право звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є визнання права.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , батьками ОСОБА_1 є ОСОБА_3 та ОСОБА_5 .

На підстав свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 , позивач змінила прізвище з " ОСОБА_1 " на " ОСОБА_1 ".

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1

Відповідно до свідоцтва про право власності № НОМЕР_4 , власниками квартири за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 72,6 кв. м., житлова площа 44,2 кв. м, є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що також підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

Відповідно до акту обстеження №193 від 05.08.2021 року Калинівської селищної ради, позивач з 1991 року по теперішній час проживає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , разом з матір`ю ОСОБА_3 , здійснювала її догляд та поховання.

Постановою приватного нотаріуса Фастівського районного нотаріального округу Київської області Носенко Г.А. про відмову у вчинені нотаріальної дії № 156/02-31 від 20.07.2021, відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва на право на спадщину за законом на спадкове майно, що залишилось після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , оскільки ОСОБА_1 на час відкриття спадщини проживала за іншою, ніж в спадкодавця адресою.

У ч. ч. 1, 4 ст. 41 Конституції України, ч. 1 ст. 321 ЦК України закріплено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

У відповідності до ч. 2ст. 328 ЦК право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Положення ст.ст.1216-1218,1258,1261 ЦК України зазначають, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла, до інших осіб. Спадкування може здійснюватися за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно зіст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5ст. 1268 ЦК України).

Згідно із ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 р. визначено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Варто звернути увагу на ту обставину, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом.

Згідно п. 21 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування». До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.

Таким чином, оскільки судом достовірно встановлено та підтверджено зібраними по справі доказами факт проживання сім`єю позивача з ОСОБА_8 , враховуючи, що інших спадкоємців, окрім доньки ОСОБА_1 , після смерті ОСОБА_8 немає, також до нотаріальної контори ніхто окрім неї із заявою про прийняття спадщини у визначений законом строк не звертався, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 15, 16, 328, 344 ЦК України, ст. ст. 4, 12, 13, 77, 263-265, 354 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов - задовольнити.

Встановити факт постійного проживання однією сім`єю ОСОБА_3 померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 протягом останніх п`яти років до часу відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 72,6 кв. м., житлова площа 44,2 кв. м., в порядку спадкування за законом після ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги або по закінченню апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя Ковбель М.М.