Провадження №2-п/369/52/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.12.2021 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Волчко А.Я.,

при секретарі Миголь А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Конкіна Володимира Миколайовича про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Зараз-7» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Конкін В.М.звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області в порядку цивільного судочинства із заявою про перегляд заочного рішення, мотивуючи свої вимоги тим, що 02 лютого 2021 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Зараз-7» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце проживання: АДРЕСА_2 , на користь ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ЗАРАЗ-7» (Код , юридична і фактична адреса: 08130, Київська область, Києво-Святошинський район, с.Чайки, вул. В.Лобановського, 23) заборгованість по оплаті житлово-комунальних послуг в сумі 79 568,54 грн., інфляційні витрати в сумі 36 166,78 грн., 3% річних в сумі 10 562,00 грн., пеня в сумі 10 812,37 грн.; судові витрати пов`язані зі сплатою судового збору в сумі 2102 грн., а всього 139 211,69 грн.. ( вісімдесят шість тисяч триста двадцять вісім грн. п`ятдесят три коп.).

Відповідач в судове засідання не з`явився, доказів повідомлення відповідача матеріали справи не містять, відповідач не отримував судові повістки, а тому не був належним чином повідомлений про судовий розгляд.

Також представник відповідача зазначав що позовні вимоги є незаконними, необґрунтованими, а отже не підлягають задоволенню.

Тому представник відповідача просив переглянути заочне рішення від 02 лютого 2021 року по справі №369/15145/20 та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Сторони, належно повідомлені про час і місце розгляду справи, в судове засідання не прибули.

Неявка сторін, у відповідності до ч.1 ст. 287 ЦПК України, не перешкоджає розгляду заяви.

Ознайомившись із заявою про перегляд заочного рішення, вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необґрунтованість вимог заяви про перегляд заочного рішення у зв`язку з наступним.

Відповідно до положень ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно ст. 284 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі. У заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення; 2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв`язку; 3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; 5) клопотання про перегляд заочного рішення; 6) перелік доданих до заяви матеріалів.

Заява про перегляд заочного рішення підписується особою, яка її подає. До заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів. До заяви про перегляд заочного рішення, поданої представником відповідача, додається довіреність або інший документ, який підтверджує його повноваження. До заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору. До заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та/або не повідомив про причини неявки. А також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналізуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них заочне рішення скасуванню не підлягає.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку, що в заяві відсутні посилання на докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення, отже, суд залишає заяву про перегляд заочного рішення без задоволення.

Окрім того, причини неявки та неповідомлення відповідача, суд вважає необґрунтованими, так як заявником не надано доказів, які підтверджували не можливість прибуття в судове засідання та неповідомлення про причини неявки. Сторони та інші особи, які беруть участь в справі, зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь в справі, не з`явились в судове засідання без поважних причин. Суд враховує, що судові повістки та судове рішення надсилалось відповідачам на адреси, яка вказана у позові. Матеріали справи не містять підтвердження неможливості повідомити суд щодо неможливості з`явитись на розгляд справи.

Крім того, доводи заяви не містять доводів та доказів щодо неповноти встановлення всіх обставин, та які б спростовували висновки суду, викладених в рішенні, та не мають істотного значення. Не додані докази й до заяви про перегляд заочного рішення, не повідомлено суду причини неможливості подати такі докази

Аналізуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них заочне рішення скасуванню не підлягає.

Суд зазначає, що відповідач не надав суду доказів, що мають істотне значення для вирішення справи, враховуючи цю обставину, суд не знаходить підстав для скасування заочного рішення та залишає заяву про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (справа «Устименко проти України») поновлення процесуального строку без об`єктивної наявності виключних підстав та наведення відповідних причин є порушенням принципу правової визначеності та порушує права учасників справи на справедливий судовий розгляд за пунктом 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосуванняКонвенції про захист прав людини і основоположних свободнаголошує, що термін «строк на оскарження рішення», що є звичайним явищем у національних законодавствах держав учасників Конвенції, виконує кілька завдань, в тому числі забезпечує юридичну визначеність та остаточність, запобігаючи порушенню прав відповідачів та позивачів, які можуть трапитись після прийняття судом рішення (пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою N 14902/04 у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії"; пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами N 22083/93, 22095/93 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства").

Крім того, слід зазначити про те, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суду необхідно виходити з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободщодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

Окрім того, суд роз`яснює, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 287-289 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Конкіна Володимира Миколайовича про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Зараз-7» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: А.Я. Волчко