Номер справи місцевого суду: 492/221/21
Головуючий у першій інстанції Черевата В.І.
Доповідач Заїкін А. П.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.12.2021 року м. Одеса

Єдиний унікальний номер судової справи: 492/221/21

Номер провадження: 22-ц/813/10916/21

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

- головуючого судді Заїкіна А.П. (суддя доповідач),

- суддів: - Князюка О.В., Таварткіладзе О.М.,

за участю секретаря судового засідання Рибачук О.І.,

учасники справи:

- позивач - ОСОБА_1 ,

- відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору позики, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Арцизького районного суду Одеської області, постановлену у складі судді Череватої В.І. 14 вересня 2021 року, про призначення експертизи,

встановив:

2. Описова частина

2.1 Короткий зміст позовних вимог

У березні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Арцизького районного суду Одеської області з вищезазначеним позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_2 заборгованість за договором позики у розмірі: - 134 974,00 гривень основна заборгованість; - 150 860,00 гривень неустойка; - 5 624,59 гривень 3% річних.

ОСОБА_1 обґрунтовує свої вимоги тим, що 13.05.2019 року між сторонами було укладено договір позики №1305-2019, відповідно до якого ОСОБА_1 передав у власність ОСОБА_2 грошові кошти у розмірі 179 966 гривень з кінцевим строком повернення позики 13.05.2020 року.

Відповідач свої зобов`язання за договором позики не виконує належним чином, у зв`язку з чим виникла вищевказана заборгованість (а. с. 2 - 5).

2.2 Короткий зміст зустрічних позовних вимог

У травні 2021 року ОСОБА_2 , не визнавши вимоги первісного позову ОСОБА_1 , звернувся до Арцизького районного суду Одеської області із вищезазначеним зустрічним позовом, в якому просить визнати недійсним договір позики №1305-2019 від 13.05.2019 року, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

ОСОБА_2 обґрунтовує свої вимоги тим, що: 1) вищевказаний договір позики укладений у простій письмовій формі, без участі нотаріуса та нотаріального посвідчення, без перевірки справжності підпису; 2) позичальник не отримував зазначених грошових коштів та розписку про їх отримання не писав; 3) на момент укладання оскаржуваного договору ОСОБА_2 перебував у зареєстрованому шлюбі, але дружина позичальника не надавала згоду на укладання оскаржуваного договору (а. с. 41 - 45).

Разом із зустрічним позовом ОСОБА_2 було надано клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, в якому він просить призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору позики судову почеркознавчу експертизу оригіналу договору позики від 13 травня 2019 року. На вирішення судової почеркознавчої експертизи поставити наступні питання: - чи виконано підпис від імені позичальника ОСОБА_2 у договорі позики № 1305-2019 від 13 травня 2019 року щодо надання грошових коштів у розмірі 179 966 гривень тією самою особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою?

Витребувати наступні докази: 1) Договір позики від 13 травня 2019 року в оригіналі, який знаходиться у позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 , який проживає за адресою - АДРЕСА_1 ; 2) Договір позики від 13 травня 2019 року в оригіналі, який знаходиться у позивача за первісним позовом ОСОБА_1 , який проживає за адресою - АДРЕСА_2 .

Клопотання обґрунтовано тим, що у ОСОБА_2 є сумніви щодо справжності свого підпису в оскаржуваному договорі позики (а. с. 49 - 50).

2.3 Узагальнені доводи позивача за первісним позовом щодо клопотання про призначення почеркознавчої експертизи

У запереченнях на клопотання про призначення почеркознавчої експертизи ОСОБА_1 просить відмовити у задоволенні клопотання.

ОСОБА_1 вказує на те, що: 1) на забезпечення виконання зобов`язань за договором позики №1305-2019 від 13.05.2019 року було укладено договір застави, який було посвідчено 13.05.2019 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу за реєстровим №588. Під час укладання вказаного договору застави нотаріус перевірив факт укладання договору позики та пояснювала ОСОБА_2 умови договору застави, його правові наслідки; 2) у позовній заяві в рамках іншої судової справи №492/579/21 ОСОБА_2 сам зазначає про отримання коштів від ОСОБА_1 у позику та про часткове повернення на користь останнього грошових коштів; 3) метою звернення до суду із клопотанням про призначення експертизи є - затягування процесу (а. с. 89).

2.4 Короткий зміст ухвали суду першої інстанції, мотивування його висновків

Ухвалою Арцизького районного суду Одеської області від 14 вересня 2021 року задоволено клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Кочурова Андрія Олександровича про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Призначено у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору позики судову почеркознавчу експертизу оригіналу договору позики від 13 травня 2019 року. На вирішення судової почеркознавчої експертизи поставлено наступні питання:

- чи виконано підпис від імені позичальника ОСОБА_2 у договорі позики № 1305-2019 від 13 травня 2019 року щодо надання грошових коштів у розмірі 179966 гривень тією самою особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою?

Для проведення експертизи витребувати наступні докази:

1) Договір позики від 13 травня 2019 року в оригіналі, який знаходиться у позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ;

2) Договір позики від 13 травня 2019 року в оригіналі, який знаходиться у позивача за первісним позовом ОСОБА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвала суду мотивована тим, що для повного, всебічного та об`єктивного вирішення спору, в межах заявлених позовних вимог, потрібні спеціальні знання експерта (а. с. 107 - 108).

2.5 Короткий зміст вимог апеляційної скарги

ОСОБА_1 в апеляційній скарзі просить скасувати вищевказану ухвалу Арцизького районного суду Одеської області від 14 вересня 2021 року. Ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні клопотання про призначення експертизи.

2.6 Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що ухвала постановлена судом першої інстанції при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, невідповідності висновків, викладених в ухвалі суду, обставинам справи, з порушенням норм процесуального права.

Апелянт вказує на те, що: 1) на забезпечення виконання зобов`язань за договором позики №1305-2019 від 13.05.2019 року було укладено договір застави, який було посвідчено 13.05.2019 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу за реєстровим №588. Під час укладання вказаного договору застави нотаріус перевірив факт укладання договору позики та пояснювала ОСОБА_2 умови договору застави та його правові наслідки; 2) у позовній заяві в рамках іншої судової справи №492/579/21 ОСОБА_2 сам зазначає про отримання коштів від ОСОБА_1 у позику та про часткове повернення на користь останнього грошових коштів; 3) метою звернення до суду із клопотанням про призначення експертизи є затягування процесу; 4) після спливу 2-х років та часткової сплати коштів за договором позики ОСОБА_2 висловлює сумніви у справжності його підпису (а. с. 113 - 114 зворотна сторона).

2.7 Узагальнені доводи відповідача в апеляційному суді

ОСОБА_2 не скористався правом надання відзиву на апеляційну скаргу. Відзив на апеляційну скаргу не надійшов.

3. Рух справи в суді апеляційної інстанції

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 11.10.2021 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Арцизького районного суду Одеської області від 14 вересня 2021 року (а. с. 121).

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 11.10.2021 року цивільну справу було призначено до розгляду в приміщенні Одеського апеляційного суду (а. с. 122).

04.11.2021 року від адвоката Кочурова Андрія на електронну адресу суду надійшла спільна заява ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про затвердження мирової угоди.

Учасники справи у судове засідання не з`явилися. Про дату, час і місце розгляду справи сповіщені належним чином.

Статтею 372 ЦПК України передбачено, що апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, законодавець передбачив, що явка до апеляційного суду належним чином повідомленого учасника справи не є обов`язковою. Апеляційний суд може розглянути справу за відсутності її учасників. Апеляційний суд може відкласти розгляд справи у разі, коли причини неявки належним чином повідомленого учасника справи будуть визнані апеляційним судом поважними. Таким чином, з врахуванням конкретної ситуації по справі, вирішення питання про розгляд справи або відкладення розгляду справи віднесено до дискреційних повноважень апеляційного суду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Верховний Суд у постанові від 29 квітня 2020 року у справі № 348/1116/16-ц зазначив, що якщо сторони чи їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін чи представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні без їх участі за умови їх належного повідомлення про час і місце розгляду справи.

Виходячи з вищевказаного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, баланс інтересів учасників справи у якнайшвидшому розгляді справи, освідомленість учасників справи про її розгляд, створення апеляційним судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, відсутність клопотань про відкладення розгляду справи, колегія суддів вважає можливим розглянути справу за відсутності її учасників.

3. Мотивувальна частина

3.1 Позиція апеляційного суду

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які апелянт посилається в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при ухваленні рішення, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

3.2 Доводи, за якими суд апеляційної інстанції погодився з висновками суду першої інстанції, та застосовані норми права

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 6 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково наданими доказами та перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Згідно з положеннями ч. ч. 1, 2 та 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним та обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються яка на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

У частині першій ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Встановивши обставини справи, дослідивши та оцінивши усі надані сторонами письмові докази й наведені доводи за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції про необхідність призначення у справі судової почеркознавчої експертизи, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною першою статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (факті), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч. 1 ст. 80 ЦПК України).

Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з подання відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Доводи апелянта про те, що проведення експертного дослідження є безпідставним та на довгий час може затягнути розгляд справи, що призведе до порушення строків розгляд справи колегія суддів приймає, з огляду наступне.

Статтями 102, 103, 104, 107 ЦПК України передбачено, що висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта можуть бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку не можуть бути питання права.

Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу, (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

У відповідності до п. 2 постанови пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.97 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», неприпустимо призначати експертизу у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.

Недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

Судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять саме до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Аналогічна позиція викладена в постанові Пленуму Вищого Господарського Суду України від 23 березня 2021 року № 4.

Крім того варто зауважити, що ОСОБА_2 , як у зустрічній позовній заяві так і у клопотанні про призначення експертизи зазначає про те, що має сумніви у справжності підпису в оскаржуваному договорі позики від 13.05.2019 року. Однак, колегія суддів вказане не приймає до уваги, оскільки сам ОСОБА_2 прямо не вказує на не підписання ним вказаного договору позики, а тільки виявляє сумніви.

Досліджуючи матеріали справи, колегією суддів підстав для призначення експертизи не встановлено, оскільки наданих сторонами і наявних у справі матеріалів справи достатньо для вирішення справи по суті.

04.11.2021 року від адвоката Кочурова Андрія на електронну адресу суду надійшла спільна заява ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про затвердження мирової угоди та закриття провадження у справі.

Частиною 3 ст. 13 ЦПК України передбачено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За правилами, передбаченими ч. 7 ст. 49 ЦПК України, сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Статтею 207 ЦПК України передбачено, що мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

Однак, на стадії апеляційного перегляду ухвали про призначення почеркознавчої експертизи, а не розгляду справи по суті апеляційний суд позбавлений можливості щодо розгляду питання про затвердження мирової угоди та закриття провадження у справі.

3.5 Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги, з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції

Виходячи з вищезазначеного, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 є доведеними, а тому вона підлягає задоволенню.

Слід також зазначити, що Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України», № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

При цьому, колегією суддів ураховано усталену практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain, п. п. 29 - 30).

Право на обґрунтоване рішення дозволяє вищим судам просто підтверджувати мотиви, надані нижчими судами, не повторюючи їх (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії», п. 32.) Пункт 1 ст. 6 Конвенції не вимагає більш детальної аргументації від апеляційного суду, якщо він лише застосовує положення для відхилення апеляції відповідно до норм закону, як такої, що не має шансів на успіх, без подальших пояснень (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бюрг та інші проти Франції» (Burg and others v. France), (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гору проти Греції» №2) [ВП], § 41» (Gorou v. Greece no.2).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374, п. п. 3, 4 ст. 376 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює у відповідній частині нове рішення, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення при невідповідності висновків, викладених у рішенні суду, обставинам справи, з порушенням норм процесуального права або неправильному застосуванні норм матеріального права.

За вищевикладених обставин, колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції про призначення у справі експертизи підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову в задоволенні клопотання ОСОБА_2 про призначення почеркознавчої експертизи.

3.6 Порядок та строк касаційного оскарження

Згідно з п. 12 ч. 1 ст. 353, п. 2 ч. 1 ст. 389 ЦПК України ухвала суду першої інстанції про призначення експертизи після її перегляду в апеляційному порядку оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

4. Резолютивна частина

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381, 382, 383, 384, 389, 390 ЦПК України, Одеський

апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,

постановив:

Апеляційну ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Арцизького районного суду Одеської області від 14 вересня 2021 року про призначення експертизи скасувати. Ухвалити нове судове рішення.

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про призначення почеркознавчої експертизи відмовити.

Постанова набирає законної сили набирає законної сили з дня її прийняття,оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складений 20 грудня 2021 року.

Головуючий суддя: А. П. Заїкін

Суді: О. В. Князюк

О. М. Таварткіладзе