Справа № 755/6586/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" лютого 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Чех Н.А.,

за участі секретаря судового засідання - Кузьменко А.М.

розглянувши в місті Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про захист честі та ділової репутації, -

у с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду із позовною заявою про захист честі та ділової репутації посилаючись на те, що він працює в ТОВ «Порше Лізинг Україна» на посаді спеціаліста відділу по роботі з клієнтами. За ініціативою роботодавця була проведена фотозйомка його та інших співробітників для розміщення фотографій на веб-сайті роботодавця у розділі «Наши сотрудники». ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 опублікувала у мережі Інтернет у загальнодоступній соціальній мережі Facebook у спільноті « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою ІНФОРМАЦІЯ_3 фотографію працівників роботодавця, у верхньому правому куті яких була зображена пляма червоного кольору, що нагадує кров, із написом великими літерами: «ВНИМАНИЕ! МОШЕННИК!». Дана спільнота налічує 14 164 учасників. Серед 21 фотографій, які були поширені ОСОБА_2 , була також і його фотографія, його ім`я, прізвище та посада. Для публікації ОСОБА_2 використала фотографії співробітників з веб-сайту роботодавця, про що вона повідомила у коментарі до публікації. При цьому, публікація містила допис ОСОБА_2 - « Друзья , вот они - наши герои-махинаторы!!». ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 поширила публікацію із власним дописом також у спільності користувачів « ІНФОРМАЦІЯ_4 » у соціальній мережі Facebook за адресою ІНФОРМАЦІЯ_5 Дана спільнота налічує 258 учасників. Під публікацією були залишені коментарі учасниками спільноти наступного змісту: «Устроить бы им темную!!!!», «Накол их надо позадить!!!!». ІНФОРМАЦІЯ_6 року ОСОБА_3 поширив публікацію із дописом ОСОБА_2 на власній сторінці у соціальній мережі Facebook за адресою ІНФОРМАЦІЯ_7 та додатково ще раз поширив публікацію на власній сторінці у соціальній мережі Facebook за адресою ІНФОРМАЦІЯ_7 із власним дописом наступного змісту: « ІНФОРМАЦІЯ_8 , ІНФОРМАЦІЯ_9 и не поддавайтесь не дешевые уловки этих аферистов. Более 500 человек повелись и лишились своего имущества и денег». ІНФОРМАЦІЯ_10 року ОСОБА_3 поширив на власній сторінці у мережі YouTube за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_11 відео під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_12 , злоупотреьление законом!!!» у якому демонструється публікація, зокрема його (позивача) фотографія. ІНФОРМАЦІЯ_10 року ОСОБА_3 поширив на власній сторінці у соціальній мережі Facebook за адресою ІНФОРМАЦІЯ_7 вищевказане відео з мережі YouTube з дописом: « ІНФОРМАЦІЯ_13 ». Із заяви про огляд веб-сайтів убачається, що автором публікації є саме ОСОБА_2 , а також, що вона поширила відповідну публікацію у спільності « ІНФОРМАЦІЯ_4 » та у спільності «ІНФОРМАЦІЯ_2», а ОСОБА_3 поширив публікацію на своїй персональній сторінці у мережі «Facebook» та у мережі «YouTube». Підтвердженням факту поширення публікації саме ОСОБА_3 є розміщенням відповідної інформації із його персональними даними на тій самій персональній сторінці на веб-сайті www.facebook.com, з якої здійснювалось поширення публікації, що підтверджується оглядом веб-сайту www.facebook.com , наданим в заяві ОСОБА_5 та ОСОБА_6 від 07.10.2015 року, посвідченої приватним нотаріусом ОСОБА_7 окрім того, відповідачі разом із поширенням публікації поширили власні дописи, які його (позивача) містять фактичні дані. Інформація у публікації та дописи відповідачів стосуються саме його, оскільки разом із дописами, в публікації була поширена фотографія із його зображенням та зазначенням імені та прізвища, а також його посади. Поширена інформація не відповідає дійсності та не містить підтвердження наведених фактів. Дана інформація порушує його немайнові права, та принижує ділову репутацію в громадській думці та думці окремих громадян, зокрема колег по роботі, друзів у мережі Facebook, потенційних роботодавців, з точки зору додержання ним законів, а також щодо морально-етичний якостей. Порушено його право і приватне життя. Його фотографія була поширена без його дозволу. Просив визнати недостовірною та такою, що принижує його честь, гідність та ділову репутацію, інформацію, поширену у мережі «Facebook» ОСОБА_2 у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_1 у спільності «ІНФОРМАЦІЯ_2» за адресою ІНФОРМАЦІЯ_3 та « ІНФОРМАЦІЯ_4 )» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5 а саме напис на його фотографії « Мошенник! ». Зобов`язати ОСОБА_2 спростувати поширену інформацію протягом 10 днів шляхом публікації під заголовком «Спростування» у спільнотах «ІНФОРМАЦІЯ_2» та « ІНФОРМАЦІЯ_4 )». Визнати недостовірною та такою, що принижує його честь, гідність та ділову репутацію, інформацію, поширену у мережі «Facebook» ОСОБА_3 у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_1 на його особистій сторінці за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7 у відеороліку під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_15 », опубліковане на сторінці ОСОБА_3 у мережі « YouTube » за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_11 а саме інформація про те, що він (позивач) є «Пособник мошенников и мошенник», а також напис на його фотографії «МОШЕННИК!». Зобов`язати ОСОБА_3 спростувати поширену інформацію протягом 10 днів шляхом публікації на своїй персональній сторінці соціальної мережі «Facebook». Зобов`язати ОСОБА_3 припинити порушення його (позивача) немайнових прав шляхом видалення відеороліка, опублікованого ІНФОРМАЦІЯ_10 на сторінці у мережі YouTube за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_11 відео під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_12 , злоупотреьление законом!!!». Стягнути з відповідачів моральну шкоду по 500 грн. Заборонити відповідачам поширювати його (позивача) зображення у будь-який спосіб. Стягнути з відповідачів судові витрати.

Позивач до суду не з`явився, надіслав заяву про розгляд справи без його присутності за наявними матеріалами справи.

Відповідачі до суду не з`явились, про день, час та місце розгляду справи сповіщались згідно норм процесуального законодавства.

Даний позов зареєстровано в Дніпровському районному суді м. Києва 14.04.2016 року.

14.04.2016 року проведено автоматизований розподіл судової справи між суддями.

20.04.2016 року здійснено запит до Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» щодо відомостей про реєстрацію місця проживання та інші персональні дані відповідача.

29.04.2016 року надійшла відповідь з Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА».

Згідно ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 29.04.2016 року відкрито провадження.

Ухвалами від 12.07.2016 року за клопотанням представника позивача витребувано докази у Компанії «Facebook» номери ІР-адреси пристроїв, з яких здійснювалося поширення в соціальній мережі «Facebook» публікацій стосовно ОСОБА_1 . Доручено компетентному органу - Центральному Органу Республіки Ірландія вручити Компанії «Facebook» ухвалу про витребування доказів, провадження у справі зупинено до виконання судового доручення.

Ухвалою від 29.07.2020 року провадження у справі відновлено.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

В суді встановлено, що згідно довідки ТОВ «Порше Лізинг Україна» від 08.04.2016 року ОСОБА_1 дійсно займав посаду спеціаліста відділу по роботі з клієнтами з 02.01.2014 року по теперішній час (час видачі довідки).

По даній справі позивач посилається на те, що відповідачі в мережі інтернет поширили відносно нього недостовірну інформацію - поширену у мережі «Facebook» ОСОБА_2 у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_1 у спільності «ІНФОРМАЦІЯ_2» за адресою ІНФОРМАЦІЯ_3 та « ІНФОРМАЦІЯ_4 )» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5 а саме напис на його фотографії « Мошенник! »; інформацію, поширену у мережі «Facebook» ОСОБА_3 у публікації від ІНФОРМАЦІЯ_1 на його особистій сторінці за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_7 у відеороліку під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_12 , злоупотреьление законом!!!», опубліковане на сторінці ОСОБА_3 у мережі « YouTube » за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_11 а саме інформація про те, що він (позивач) є «Пособник мошенников и мошенник», а також напис на його фотографії «МОШЕННИК!».

На підтвердження своїх вимог надав заяву ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , яка посвідчена 05.10.2015 року приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_7, до якої додано роздруківки Інтернет-сторінок, та заяву ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , яка посвідчена 07.10.2015 року приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_7, до якої додано роздруківку сторінки з Facebook.

Позивач стверджує, що інформація, яка була поширена відносно нього та яка є недостовірною, була здійснена саме відповідачами - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Відповідно до ст.ст. 3, 32 Конституції України визначає, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Конституція України гарантує кожному судовий захист права спростовувати інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації.

Згідно статті 15 ЦК кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ст. 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканими. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі.

Статтею 277 ЦК України визначено, що фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації негативна інформація, поширена про особу, вважає недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

Інформація є достовірною, якщо вона відображає істинне положення справ. Недостовірна інформація може призвести до неправильного розуміння або прийняття рішень.

Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.

Згідно зі статтями 94, 277 ЦК України, частиною четвертою статті 32 Конституції України кожному гарантується право на захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації особою, яка поширила таку інформацію.

Статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка відповідно до статті 9 Конституції України, є частиною національного законодавства, передбачено, що кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Ця стаття не перешкоджає державам вимагати ліцензування діяльності радіомовних, телевізійних або кінематографічних підприємств. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду.

Під поширенням інформації слід розуміти опублікування її у пресі, передавання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення у мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку.

Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

Згідно з частиною першою статті 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

В постанові Верховного Суду від 13.02.2019 року по справі № 439/1469/15-ц колегія суддів послалась на те, що вибір способу захисту особистого немайнового права, зокрема права на повагу до гідності та честі, права на недоторканість ділової репутації, належить позивачеві. Разом із тим особа, право якої порушено, може обрати як загальний, так і спеціальний способи захисту свого права, визначені законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. У зв`язку з цим суди повинні брати до уваги, що відповідно до статті 275 ЦК України захист особистого немайнового права здійснюється у спосіб, встановлений главою 3 цього Кодексу, а також іншими способами відповідно до змісту цього права, способу його поширення та наслідків, що їх спричинило це порушення. До таких спеціальних способів захисту відносяться, наприклад, спростування недостовірної інформації та/або право на відповідь (стаття 277 ЦК України), заборона поширення інформації, якою порушуються особисті немайнові права (стаття 278 ЦК України) тощо. Відповідачами у справі про захист гідності, честі чи ділової репутації є фізична або юридична особа, яка поширила недостовірну інформацію, а також автор цієї інформації. У випадку, коли інформація була поширена у засобі масової інформації з посиланням на особу, яка є джерелом цієї інформації, ця особа також є належним відповідачем.

Якщо позивач заявляє вимоги до одного з належних відповідачів, які спільно поширили недостовірну інформацію, суд вправі залучити до участі у справі іншого співвідповідача лише у разі неможливості розгляду справи без його участі (статті 50, 51 ЦПК України).

Належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайту, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві (пункт 2 частини третьої статті 175 ЦПК України).

Якщо автор поширеної інформації невідомий або його особу та/чи місце проживання (місцезнаходження) неможливо встановити, а також коли інформація є анонімною і доступ до сайта - вільним, належним відповідачем є власник веб-сайта, на якому розміщено зазначений інформаційний матеріал, оскільки саме він створив технологічну можливість та умови для поширення недостовірної інформації.

Якщо недостовірна інформація, що порочить гідність, честь чи ділову репутацію, розміщена в мережі Інтернет на інформаційному ресурсі, зареєстрованому в установленому законом порядку як засіб масової інформації, то при розгляді відповідних позовів судам слід керуватися нормами, що регулюють діяльність засобів масової інформації.

Аналогічний правовий висновок сформульований у постановах Верховного Суду - від 28.02.2018 року у справі № 347/1525/14-ц (провадження № 61-5966св18); від 01.02.2018 року у справі № 461/6366/15-ц (провадження № 61-221св18).

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 12.07.2016 року було задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів у Компанії «Facebook» щодо номерів ІР-адреси пристроїв, з яких здійснювалося поширення в соціальній мережі «Facebook» публікацій стосовно ОСОБА_1 . Компетентному органу - Центральному Органу Республіки Ірландія було доручено вручити Компанії «Facebook» ухвалу про витребування доказів. Забезпеченням виконання даної ухвали займалась сторона позивача. Однак, жодного документу щодо виконання судового рішення, зокрема, надіслання, контролю виконання, сторона позивача не надала. Документів на виконання вимоги суду Компанія «Facebook» до суду не надсилала.

Враховуючи те, що позивач не надав доказів щодо авторів інформаційного матеріалу та власників веб-сайту, суд відмовляє у задоволенні позову.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 76-78, 200, 258, 259, 273, 264, 265, 354, 355 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про захист честі та ділової репутації - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складання повного тексту рішення - 01.02.2021 року.

Суддя: