Справа № 703/4153/20
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

06 грудня 2021 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Прилуцького В.О.

секретаря судового засідання Кочеткової І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сміла цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ домоволодіння в натурі та встановлення порядку користування земельною ділянкою,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом в якому просив суд поділити між ним та ОСОБА_2 будинковолодіння в натурі та встановити порядок користування земельною ділянкою.

Справа неодноразово призначалась до розгляду та відкладалась з різних підстав, в тому числі і за клопотаннями позивача та його представника, а також в зв`язку з їх неявкою в судове засідання.

Зокрема 19 листопада 2021 року позивач ОСОБА_1 та його представник, адвокат Терещенко С.І. в судове засідання не з`явились, з невідомих суду причин, заяв про відкладення розгляду справи, а чи про розгляд справи у їх відсутність до суду не надали.

Розгляд справи було відкладено до 06 грудня 2021 року.

В судове засідання призначене на 06 грудня 2021 року позивач ОСОБА_1 та його представник, адвокат Терещенко С.І. в судове засідання повторно не з`явились.

Причини неявки суду не повідомили, заяви про розгляд справи у відсутність позивача до суду не надали.

Таким чином, позивач ОСОБА_1 та його представник, адвокат Терещенко С.П. двічі не з`явились в судове засідання, без поважних на те причин, заяви про розгляд справи у відсутність позивача до суду не надходило.

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, в письмовому клопотанні просила суд вирішити заявлені нею клопотання та закрити провадження по справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки розгляд справи відбувався за відсутності учасників процесу фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснювалося.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Як зазначено у постанові ВС від 22 травня 2019 року у справі №310/12817/13 процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може вз`яти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Отже згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 02 вересня 2020 року у справі № 461/3580/15-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 20 червня 2019 року по справі № 522/7428/15, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц та від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц.

Така ж правова позиція викладена і Постанові ВС № від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.

З урахуванням вимог п.10 ч.3 ст.2 ЦПК України про розумність строків розгляду справи судом, як однієї з головних засад здійснення судочинства в цивільних справах, позивач, як сторона справи, має забезпечити свою явку чи явку свого представника у день, визначений судом. У разі необхідності може бути запрошений інший представник, якщо обраний позивачем адвокат систематично не може здійснювати представництво інтересів особи.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, у разі повторної неявки в судове засідання позивача повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Ст. 128 ЦПК України вказує на те, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

У випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку (ч. 1 ст. 130 ЦПК України).

Позивач під час подання до суду позовної заяви вказала свою поштову адресу, на яку судом і було направлено судові повістки.

Про судове засідання, яке було призначене на 19 листопада 2021 року позивач та його представник були повідомлені особисто в суді, про що свідчать їх підписи у розписці (а.с.80).

В зв`язку з неявкою сторін в судове засідання, розгляд справи було відкладено до 06 грудня 2021 року.

Про судове засідання призначене на 06 грудня 2021 року позивача було повідомлено через його представника, адвоката Терещенка С.І. особисто в суді, про що свідчать його підпис у розписці (а.с.87).

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі (ч. 5 ст. 130 ЦПК України).

Ст. 58 ЦК України вказує на те, що сторона, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (ст. 61 ЦПК України).

Ч. 1 ст. 64 ЦПК України зазначає на те, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Позивач ОСОБА_1 скористався передбаченим законом правом та уклав договір про надання правової допомоги з адвокатом Терещенком С.І.

У разі неможливості прибути в судове засідання особисто та за умови не надання заяви про розгляд справи у відсутність позивача ОСОБА_1 , представник позивача, адвокат Терещенко С.І. мав би з`явитись до суду та здійснювати дії від імені особи, яку вона представляє. Однак, представник позивача а ні 19 листопада а ні 06 грудня 2021 року в судові засідання не з`явився.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства.

Суд, приходить до висновку, що неявка в судове засідання позивача та його представника, а також не подання заяви про розгляд справи у відсутність позивача (як ініціатора судового процесу), є зловживанням процесуальними правами зі сторонни позивача та спрямовані на штучне затягування розгляду справи.

Ч. 3, 4 ст. 44 ЦПК України вказує на те, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Враховуючи, що позивач ОСОБА_1 будучи належним чином повідомленим про час, місце та дату судового засідання, що підтверджується розписками, повторно в судове засідання не з`явилась, заяв про розгляд справи у його відсутність не надав, суд дійшов висновку про необхідність залишення позову без розгляду.

При цьому причини повторних неявок позивача до суду, правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 5 ст. 223 ЦПК України) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, що відповідає вимогам ст. 44 ЦПК України, згідно з якою особи, які беруть участь в справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Керуючись ст. 44,128, 130, 131, ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257, 258,260, 353 ЦПК України,суд,-

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ домоволодіння в натурі та встановлення порядку користування земельною ділянкою, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 15 днів з моменту повного складення тексту судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляціної скарги, якщо скаргу не було подано, у разі подання апеляціної скарги-після розгляду скарги апеляційним судом, якщо вона не буде скасована.

Головуючий: В.О. Прилуцький