Справа № 712/3869/20
Провадження № 2/712/351/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 лютого 2021 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого/судді Романенко В.А.

за участю секретаря Назаренко М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси цивільну справу за позовом за позовом першого заступника керівника Черкаської місцевої прокуратури, який діє в інтересах держави в особі позивача Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області до Черкаської міської ради, ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення міської ради та визнання незаконним і скасування запису про державну реєстрацію права власності на земельну ділянку з припиненням її державної реєстрації,

В С Т А Н О В И В:

Перший заступник керівника Черкаської місцевої прокуратури, який діє в інтересах держави в особі позивача Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області звернувся до суду з позовом до Черкаської міської ради, ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення міської ради та визнання незаконним і скасування запису про державну реєстрацію права власності на земельну ділянку з припиненням її державної реєстрації.

04.02.2021 року від першого заступника керівника Черкаської місцевої прокуратури Троцько Є. надійшла заява про уточнення позовних вимог, в якій зазначає, що Соснівським районним судом м. Черкаси слухається справа № 712/3869/20 за позовом першого заступника керівника Черкаської місцевої прокуратури в інтересах ГУ Держгеокадастру у Черкаській області до Черкаської міської ради, ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення міської ради № 2-5224 від 02Л0.2019 «Про передачу земельної ділянки у власність по АДРЕСА_1 громадянину ОСОБА_1 (вільна земельна ділянка, учасник АТО)», визнання незаконним і скасування запису про державну реєстрацію права власності на вказану земельну ділянку з припиненням її державної реєстрації.

В межах окресленого предмету спору у позовній заяві від 23.04.2020 прокурором були заявлені наступні вимоги:

2. Визнати незаконним та скасувати рішення Черкаської міської ради № 2-5224 від 02.10.2019 «Про передачу земельної ділянки у власність по АДРЕСА_1 , громадянину ОСОБА_1 (вільна земельна ділянка, учасник АТО)».

3. Визнати незаконним та скасувати запис про державну реєстрацію права власності від 04.11.2019 під № 34027783 на земельну ділянку загальною площею 0,1га (кадастровий номер земельної ділянки - :02:007:0042) по АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 , припинивши за ним набуте право приватної власності на вказану ділянку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

4. Стягнути з відповідачів на користь прокуратури Черкаської області (код за ) на р/р UA13 03751, код класифікації видатків бюджету - 2800) судовий збір у розмірі 4204,00 грн.

Разом з тим, з метою обґрунтування та вибору способу захисту у спірних правовідносинах, прокурор посилався на спеціальні норми Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі Закону) - в частині проведення реєстраційної дії в редакції на дату її проведення, а щодо способу скасування вчиненого державним реєстратором запису про право власності - на норми Закону, чинних на дату пред`явлення даного позову.

Так, ч. 2 ст. 26 Закону на день подачі позову визначалось, що у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом «а» п. 2 ч. 6 ст. 37 Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

У свою чергу, на підставі Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству» від 05.12.2019 за № 340-ІХ, які набули чинності з 16.01.2020, ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» була викладена в новій редакції.

Зокрема, в абзаці 3 ч. 3 ст. 26 Закону було передбачено, що ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Як наслідок, з метою реального захисту інтересів держави та можливості, у випадку задоволення судом позовних вимог, виконати рішення суду, шляхом реєстрації припинення відповідного речового права - п. 3 прохальної частини позовної заяви від 23.04.2020 необхідно викласти у новій редакції, а саме:

3. Скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку загальною площею 0,1 га (кадастровий номер земельної ділянки :02:007:0042) за ОСОБА_1 та припинити за ним набуте право приватної власності на вказаний об`єкт нерухомості в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Крім того, відповідно до наказів Генерального прокурора «Про окремі питання забезпечення початку роботи обласних прокуратур» № 410 від 03.09.2020 та «Про день початку роботи обласних прокуратур» № 414 від 08.09.2020, які містяться на офіційному веб-порталі Офісу Генерального прокурора, «Прокуратуру Черкаської області» перейменовано без зміни ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань у «Черкаську обласну прокуратуру», яка розпочала роботу з 11.09.2020 (https://cutt.ly/jfZFu32, https://cutt.ly/ofZFaQH).

Як наслідок, з метою коректного зарахування грошових коштів в якості сплаченого судового збору (у випадку задоволення судом даної позовної заяви) - п. 4 прохальної частини позову від 23.04.2020 необхідно викласти у новій редакції, а саме:

4. Стягнути з відповідачів на користь Черкаської обласної прокуратури (, р/р UA0003751, код класифікації видатків бюджету - 2800) судовий збір у розмірі 4204,00 грн.

Тобто, у випадку не вирішення судом питання про уточнення позовних вимог у новій редакції, територіальна громада м. Черкаси, в інтересах якої фактично скеровано до суду прокурором даний позов, буде позбавлена можливості на захист її порушених прав на спірну земельну ділянку та їх відновлення у судовому порядку.

Не змінюючи предмет та підстави позову, просить суд здійснювати подальше слухання справи № 712/3869/20 з урахуванням уточнених Черкаською місцевою прокуратурою вимог у пунктах 3 та 4 прохальної частини позовної заяви від 23.04.2020 № 161-5004 вих-20.

Прокурор в судовому засіданні просив прийняти заяву про уточнення позовних вимог до розгляду.

Представник Черкаської міської ради в судовому засіданні заперечував проти прийняття заяви про уточнення позовних вимог до розгляду, зазначив, що вказана заява змінює предмет позову. На момент подачі даної позовної заяви до суду діяв Закон України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Представник відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 в судовому засіданні просила відмовити у прийнятті заяви про уточнення позовних вимог та здійснювати подальше слухання справи №712/3869/20 в межах заявлених в позовній заяві від 23.04.2020 року позовних вимог, посилаючись на те, що Черкаською місцевою прокуратурою як позивачем не було подано заяву про збільшення позовних вимог на етапі підготовчого засідання у справі, відповідно до приписів чинного законодавства України вони позбавлені даної можливості під час триваючого судового процесу, а подання заяви про уточнення позовних вимог не передбачено ЦПК України, а лише п. З ч. 2 ст. 197 ЦПК України передбачено право сторони у разі необхідності на стадії підготовчого засідання у справі подати заяву про уточнення позовних вимог.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали справи, вважає наступне.

Ухвалою суду від 29 квітня 2020 року відкрито провадження у справі за позовом першого заступника керівника Черкаської місцевої прокуратури, який діє в інтересах держави в особі позивача Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області до Черкаської міської ради, ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення міської ради та визнання незаконним і скасування запису про державну реєстрацію права власності на земельну ділянку з припиненням її державної реєстрації. Справу призначити до підготовчого засідання.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 29 вересня 2020 року підготовче провадження по цивільній справі за позовом першого заступника керівника Черкаської місцевої прокуратури, який діє в інтересах держави в особі позивача Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області до Черкаської міської ради, ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення міської ради та визнання незаконним і скасування запису про державну реєстрацію права власності на земельну ділянку з припиненням її державної реєстрації - закрито. Призначено справу до судового розгляду.

Заява про уточнення позовних вимог, подана Черкаською місцевою прокуратурою 04.02.2021 року, фактично містить збільшення позовних вимог, оскільки в заяві вказано, що при подачі позову Черкаською місцевою прокуратурою були заявлено позовну вимогу: «... 3. Визнати незаконним та скасувати запис про державну реєстрацію права власності від 04.11.2019 під №34027783 на земельну ділянку загально площею 0, 1 га (кадастровий номер земельної ділянки - :02:007:0042) по АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 , припинивши за ним набуте право приватної власності на вказану земельну ділянку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно....».

У заяві з уточненими позовними вимогами Черкаська місцева прокуратура хоче перефразувати дану вимогу, вказану в позові та просить: «... 3. Скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку загально площею 0, 1 га (кадастровий номер земельної ділянки - :02:007:0042) за ОСОБА_1 та припинити за ним набуте право приватної власності на вказаний об`єкт нерухомості в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно...».

З наведеного вбачається, що заявою про уточнення позовних вимог Черкаська місцева прокуратора фактично збільшує заявлений обсяг позовних вимог, що не дозволено на стадії розгляду цивільного процесу.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Згідно з ч. 3 цієї статті до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 19.11.2020 року у справі № 638/5172/17 суд обмежений вимогами диспозитивності цивільно-процесуального судочинства та не може вийти за межі позовних вимог.

До початку розгляду судом справи по суті позивач має право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена та адресована суду письмова вимога, яка складається з вимоги процесуального характеру (відкрити провадження по справі) і вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право).

Предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, що проявляється в матеріально-правовій заінтересованості отримати певне матеріальне благо.

Підстава позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об`єктивуються у поданих доказах.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмета позову не допускається.

Зміна підстав або предмета позову здійснюється шляхом подання суду відповідної письмової заяви.

Зміна підстав або предмета позову можлива лише до початку розгляду судом справи по суті, тобто до того моменту, коли суд почне проголошувати позовну заяву. Ця норма спрямована на усунення зловживання процесуальним правом на зміну підстав або предмета позову. Заява, подана після початку розгляду справи по суті, залишається без розгляду і повертається позивачеві.

Черкаською місцевою прокуратурою, як позивачем не було подано заяву про збільшення позовних вимог на етапі підготовчого засідання у справі, тому відповідно до приписів чинного законодавства України вони позбавлені даної можливості під час триваючого судового процесу, а подання заяви про уточнення позовних вимог не передбачено ЦПК України, а лише п. 3 ч. 2 ст. 197 ЦПК України передбачено право сторони у разі необхідності на стадії підготовчого засідання у справі подати заяву про уточнення позовних вимог.

Аналізуючи наведене, суд вважає, що заява позивача про збільшення позовних вимог не підлягає прийняттю до розгляду, оскільки подана з порушенням строків, передбачених п. 2. ч. 2 ст. 49 ЦПК України, а окрім того, фактично змінюється предмет та підстава позову, що не передбачено ч. 3 вказаної статті.

Керуючись ст.49 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити Черкаській місцевій прокуратурі у прийнятті до розгляду заяви про уточнення позовних вимог поданої 04.02.2021 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: