У Х В А Л А

15 лютого 2021 року м. Київ

Справа № 761/25980/20

Провадження: № 22-ц/824/4234/2021

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Невідомої Т.О., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 25 серпня 2020 року, постановлену під головуванням судді Рибака М.А.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства культури та інформаційної політики України, третя особа: релігійна організація «Київська Патріархія Української Православної Церкви Київського Патріархату» (Київська патріархія УПЦ КП), про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в :

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 25 серпня 2020 року у відкритті провадження за позовом ОСОБА_1 відмовлено.

Не погодившись із таким судовим рішенням, ОСОБА_1 15 січня 2021 року направив апеляційну скаргу через засоби поштового зв`язку, в якій одночасно, порушив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження. В обґрунтування клопотання про поновлення процесуального строк посилався на встановлення карантину на території України. Зазначав, що копію оскаржуваної ухвали отримав 22 вересня 2020 року, проте, на момент отримання вказаного судового рішення він проходив лікування у зв`язку із виявленням у нього коронавірсуної хвороби. Перебування на карантинній та після карантинній самоізоляції у період з жовтня по грудень позбавило його можливості на будь-яку комунікацію, підготовку та підписання відповідних документів.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 28 січня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 25 серпня 2020 року залишено без руху з наданням строку скаржнику, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання скаржником копії даної ухвали, для подання до суду відповідних доказів на підтвердження підстав пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження.

Вирішуючи питання про залишення апеляційної скарги без руху суд виходив з наступного.

За правилом ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено-повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

У відповідності до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як убачається із матеріалів справи, 25 серпня 2020 року судом першої інстанції постановлено оскаржувану ухвалу та направлено учасникам справи її копії (а.с. 23-26).

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, копію ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 25 серпня 2020 року вручено уповноваженій ОСОБА_1 особі 18 вересня 2020 року (а.с. 27).

Апеляційна скарга направлена ОСОБА_1 через засоби поштового зв`язку лише 15 січня 2021 року, тобто, з пропуском строку, встановленого ст. 354 ЦПК України.

17 липня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строк під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню короновірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 2020 року № 731-IX (далі - Закон 731-IX).

Цим Законом згідно пункту 3 розділу XII «Прикінцевих положень» Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закон 731-IX під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

В той же час, порушуючи перед судом питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, ОСОБА_1 не надав суду жодних доказів на підтвердження наведених ним у клопотанні обставин, зокрема, щодо його перебуванні на лікуванні та подальшій самоізоляції, що унеможливило вчинення ним відповідних процесуальних дій, в тому числі, подання апеляційної скарги у визначений законом строк.

На виконання ухвали Київського апеляційного суду від 28 січня 2021 року, ОСОБА_1 подав заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 25 серпня 2020 року.

В обґрунтування поданої заяви ОСОБА_1 зазначив, що він є Патріархом Київським і всієї Руси - України, предстоятелем Української Православної Церкви Київського Патріархату, тобто, публічною особою, українським церковним діячем, і відіграє важливу роль у суспільному житті країни. У цьому контексті, ураховуючи положення Декларації про свободу політичних дебатів у засобах масової інформації, схваленої 12 лютого 2004 року на 872-му засіданні Комітету Міністрів Ради Європи, а також Рекомендацій, що містяться у Резолюції 1165 (1998) Парламентської Асамблеї Ради Європи, обставини його особистого життя неминуче відкриваються для прискіпливого погляду громадськості. З огляду на зазначене, він, ОСОБА_1 , повідомив у ЗМІ про хворобу, що підтверджується публікаціями за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1 , та іншими. З огляду на численні спекуляції на темі його здоров`я як Патріарха, яка використовується недобросовісними представниками інших релігійних конфесій для розпалювання міжконфесійної ворожнечі, та на гарантоване ч. 2 ст. 39 Основ законодавства про охорону здоров`я право на медичну таємницю, вважав за доцільне обмежитись повідомленням суду вищезазначених загальновідомих обставин.

Розглядаючи наведені скаржником підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції враховує наступне.

Частинами 1,2 статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Надання переваги будь-кому з учасників у справі у вирішенні процесуальних питань (у даному випадку щодо обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження) не відповідає таким засадам (принципам) судочинства, як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Особа має право на апеляційне та касаційне оскарження прийнятих судових рішень, у разі незгоди з їх правильністю, за умови дотримання встановлених процесуальним законом вимог щодо порядку подання відповідної скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Водночас, як наголошує Європейський суд з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби (пункти 37 - 38 рішення "Мушта проти України").

У рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії", заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті власних інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04.10.2001 у справі "Тойшлер проти Германії" (Тeuschler v. Germany)).

Згідно інформації, що мітиться у відкритому доступі, зокрема, на сайті ІНФОРМАЦІЯ_5 убачається, що ІНФОРМАЦІЯ_11 року повідомлено про те, що у Святійшого Патріарха Київського і всієї Руси-України ОСОБА_4, під час планового тестування, виявлено позитивний результат на COVID-19. Наразі Святійший владика проходить курс лікування у лікарні. Стан здоров`я Патріарха задовільний.

ІНФОРМАЦІЯ_12 року розміщено публікацію про те, що ОСОБА_4 одужав і дякує всім за молитви(ІНФОРМАЦІЯ_13

ІНФОРМАЦІЯ_14 року розміщено публікацію про те, що ОСОБА_5 зустрівся з Послом Словаччини в Україні(

ІНФОРМАЦІЯ_2 був гостем у прямому ефірі програми " ІНФОРМАЦІЯ_3 " на телеканалі " Україна 24 " (

ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_5 у прямому ефірі дав інтерв`ю Українському радіо. Під час програми "Сьогодні. Ввечері" з ведучою Українського радіо ОСОБА_6 поділився своїми думками з приводу власних найбільших досягнень, коронавірусної хвороби, абортів та того, якою має бути автокефалія для Української Церкви ІНФОРМАЦІЯ_15.

24 жовтня 2020 року Патріарх Київський і всієї Руси-України ОСОБА_7 прийняв у своїй резиденції настоятеля Свято-Миколаївської ставропігійної парафії м. Філадельфія (США) протоієрея ОСОБА_8 (

ІНФОРМАЦІЯ_6 , Святійший Патріарх Київський і всієї Руси-України ОСОБА_7 проголосував на місцевих виборах України з вибору Київського міського голови та депутатів Київської міськрад ІНФОРМАЦІЯ_16

10 листопада 2020 року Святійший Патріарх Київський і всієї Руси-України ОСОБА_7 звершив чин освячення хреста та наріжного каменю для будівництва нового храму на честь Покрову Пресвятої Богородиці у смт. Томашгород Рокитнівського району Рівненської області ІНФОРМАЦІЯ_17

02 грудня 2020 року ОСОБА_5 у своїй резиденції зустрівся з головою територіальної організації Радикальної партії ОСОБА_9 в Черкаській області, начальником управління іспектування Черкаської міської ради ОСОБА_10 (

ІНФОРМАЦІЯ_7 розміщено повідомлення про те, що з нагоди великого свята Різдва Господа Бога і Спаса нашого Ісуса Христа , Святійший Патріарх Київський і всієї Руси-України ОСОБА_7 очолить урочисті богослужіння у Свято-Володимирському кафедральному патріаршому соборі м. Києва (бульвар Тараса Шевченка, 20) за наступним розкладом.. (

ІНФОРМАЦІЯ_8 був гостем у прямому ефірі соціально-політичного проєкту " ІНФОРМАЦІЯ_9 " на телеканалі "Україна 24" ( ІНФОРМАЦІЯ_10

Наведені вище обставини є загальнодоступною інформацією, яка спростовує посилання скаржника на те, що у період з жовтня по грудень він перебував на карантинній та післякарантинній самоізоляції, що виключали будь-яку комунікацію, підготовку та підписання ним документів.

Аналізуючи через призму вищезазначених норм чинного цивільно-процесуального законодавства та висновків ЄСПЛ дії та бездіяльність скаржника, суд доходить висновку про відсутність підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали місцевого суду від 25 серпня 2020, оскільки наведені причини пропуску строку на апеляційне оскарження були зумовлені не об`єктивними і незалежними від волі скаржника причинами, а суб`єктивними чинниками і поведінкою самого скаржника, який не проявив особистої старанності при прийнятті рішення про ініціювання процедури апеляційного оскарження ухвали місцевого суду у розумний строк. Наявності об`єктивно непереборних обставин, які перешкодили у вчиненні відповідних процесуальних дій, скаржником не доведено.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК Українисуд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

За таких обставин, у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 25 серпня 2020 року слід відмовити.

Керуючись ст. 358 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 25 серпня 2020 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя: Т.О.Невідома