Справа № 645/570/19
Провадження № 2/645/44/21
У Х В А Л А

іменем України

26 серпня 2021 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Шарка О.П.

за участю секретаря судових засідань Костенко Л.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Харкові клопотання про призначення комплексної пожежно технічної та електротехнічної судової експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТО ГРАФ Ф», Товариства з обмеженою відповідальністю «ПЕЖО СІТРОЕН Україна» про стягнення шкоди -,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТО ГРАФ Ф», Товариства з обмеженою відповідальністю «ПЕЖО СІТРОЕН Україна», в якому просить суд стягнути з відповідачів в солідарному порядку грошову суму у загальному розмірі 493 795 гривень (матеріальну шкоду 451795 грн., моральну шкоду 3000 гривень, надання юридичної допомоги 2000 гривень, оплата за проведення експертизи 10000 гривень), мотивуючи вимоги тим, що неправомірними діяти відповідача їх була заподіяна матеріальна та моральна шкода.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 заявила клопотання про призначення комплексної експертизи, на вирішення якого поставити питання, яке джерело запалювання ініціювало виникнення пожежі в автомобілі Peugeot 208 5 D Active 1,6 HDi 92 HP MT5 ? Який механізм виникнення горіння а автомобілі Peugeot 208 5 D Active 1,6 HDi 92 HP MT5?

Суд, вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, вважає клопотання позивача про призначення комплексної пожежно технічної та електротехнічної судової експертизи таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Суд наголошує, що судове доказування - це діяльність учасників процесу при визначальній ролі суду по наданню, збиранню, дослідженню і оцінці доказів з метою встановлення з їх допомогою обставин цивільної справи. При цьому, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ЦПК України.

Доказування є єдиним шляхом судового встановлення фактичних обставин справи і передує акту застосування в судовому рішенні норм матеріального права, висновку суду про наявність прав і обов`язків у сторін.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Зловживанням процесуальними правами в розумінні процесуального закону є, крім іншого, вчинення (або не вчинення) дій, спрямованих на безпідставне затягування розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 року учасником якої є Україна, закріплено право кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Тобто зловживання процесуальними правами, спрямоване на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників цього процесу та вимоги названих Конвенції та Кодексу.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду слідує, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Відповідно доч.1 ст.12ЦПК Україницивільне судочинствоздійснюється назасадах змагальностісторін.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, постановлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, як входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Представником відповідача зазначено обґрунтовані сумніви щодо повноти та вірності експертного дослідження, що було подано в якості доказу позивачем, зокрема, за яким експерт не був повідомлений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, що також є суттєвою обставиною при вирішенні даного клопотання.

Згідно із ч.2 ст.113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Пунктом 1.2.13. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року N 53/5 (із змінами та доповненнями) визначено, що повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Відповідно до п. 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 "Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах" повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта. Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

За роз`ясненнями п. 10 вищеназваної постанови Верховного Суду України висновок визначається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.

Згідно з п. 8.1 Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року N 53/5, основними завданнями пожежно-технічної експертизи є: визначення причин, умов та процесів виникнення пожежі; визначення часу та шляхів розповсюдження пожежі; визначення обставин, які сприяли виникненню та розповсюдженню пожежі; оцінка умов, засобів і способів гасіння пожежі; відповідність технічного стану об`єкта протипожежним нормам.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

У зв`язку із тим, що для проведення експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі необхідно зупинити.

Роз`яснити сторонам, що відповідно до положення статті 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, у відповідності до вимог ст. 252 ЦПК України на час проведення експертизи провадження у справі необхідно зупинити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 102-104, 113, 252 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання позивача про призначення комплексної пожежно технічної та електротехнічної судової експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТО ГРАФ Ф», Товариства з обмеженою відповідальністю «ПЕЖО СІТРОЕН Україна» про стягнення шкоди задовольнити частково.

Призначити по справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «АВТО ГРАФФ», Товариства з обмеженою відповідальністю «ПЕЖО СІТРОЕН Україна» про стягнення шкоди комплексну пожежно технічну та електротехнічну судові експертизи , на вирішення яких поставити наступні питання:

1. Яке джерело запалювання ініціювало виникнення пожежі в автомобілі Peugeot 208 5 D Active 1,6 HDi 92 HP MT5 ?

2.Який механізм виникнення горіння а автомобілі Peugeot 208 5 D Active 1,6 HDi 92 HP MT5?

Проведення пожежно технічної та електротехнічної судової експертизи доручити Харківському науково дослідному інституту судових експертиз ім.Засл. профсора М.С. Бокаруса, попередивши експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст.384,385 КК України.

Попередити сторони, що відповідно до ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 .

Направити до експертних установ копії ухвали про призначення експертизи, та за необхідністю надати експерту матеріали цивільної справи.

Провадження по справі на час виконання експертизи зупинити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://fr.hr.court.gov.ua.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали виготовлено 30 серпня 2021 року.

Головуючий суддя: