УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.12.2021 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Лєдньов Д.М., розглянув позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту трудових відносин, факту настання нещасного випадку на виробництві та стягнення моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась в суд із позовом, в якому зазначила, що у вересні 2020 року, звернувшись до відповідача як роботодавця, вона фактично приступила до виконання трудових обов`язків і почала працювати збирачем грибів у с. Велика Мотовилівка Фастівського району Київської області.

У ніч з 4 на 5 квітня під час виконання трудових обов`язків стався нещасний випадок: позивач впала з висоти трьох метрів та отримала черепно-мозкову травму, що стало причиною госпіталізації до медичного закладу.

Відповідач ОСОБА_2 відмовив у підтвердженні факту нещасного випадку, заробітну плату за відпрацьований період не виплатив.

Позивач вказує на необхідність встановлення у судовому порядку факту трудових відносин, факту настання нещасного випадку на виробництві з метою отримання страхових сум у зв`язку із нещасним випадком. Крім того, за переконанням сторони, підлягає до стягнення з відповідача моральна шкода в сумі 20 000,00 грн.

Вирішуючи питання про відкриття провадження за вищевказаним позовом суд встановив, що позовну заяву позивачем подано до суду з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

У відповідності до п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Наведені позивачем відомості про відповідача із зазначенням прізвища, місця проживання і телефону унеможливлюють ідентифікацію особи, та, як наслідок, виконання процесуальних заходів, пов`язаних із забезпеченням судового розгляду, в тому числі, належного повідомлення учасника.

Позивачу також слід звернути увагу на необхідності визначення належного кола сторін та третіх осіб по справі з урахуванням предмету спору та правових наслідків ухваленого за таким спором судового рішення.

За змістом ч.1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» на Фонд покладено функції керівництва та управління загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням від нещасного випадку, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та медичним страхуванням, проведення акумуляцію страхових внесків, контролю за використанням коштів, забезпечення фінансування виплат за цими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування та здійснення інших функцій згідно із затвердженим статутом.

Згідно з Положенням Про Державну службу України з питань праці, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 р. № 96, Держпраці відповідно до покладених на неї завдань бере участь у роботі комісій з розслідування нещасних випадків на виробництві.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. № 337 врегульовано порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві.

Позивачем також не дотримано вимог ч.1 ст. 177 ЦПК України щодо необхідності подання до позовної заяви її копій (для вручення відповідачу згідно визначеного за позовною заявою колом учасників).

З приводу поданого позивачем клопотання про звільнення від сплати судового збору з урахуванням матеріального становища суд зазначає таке.

У пункті 55 рішення у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року ЄСПЛ підкреслив, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

У своїй постанові від 04 липня 2018 року у справі № 686/114/16-ц Верховний суд зауважив, що положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути аргументовані.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно зі ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Позивач не наводить відомостей про розміру річного доходу за попередній календарний рік, чи перевищує сума судового збору 5 відсотків розміру такого доходу.

Крім того, необхідно звернути увагу не недостатності даних лише про річний дохід для отримання висновку про незадовільний майновий стан сторони як загальної оціночної категорії. З`ясуванню у такому випаду підлягають відомості про перебування на праві власності або користування нерухомого майна, транспортних засобів, джерела утримання такого майна тощо.

За таких обставин, подане клопотання про звільнення від сплати судового збору до задоволення не підлягає, а позовна заява потребує усунення недоліків для виконання, крім вищевикладеного, вимог ст.177 ЦПК України в частині необхідності подання документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою: 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до суду вимоги майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З врахуванням характеру заявлених вимог, позивач має сплатити судовий збір в сумі 908,00 грн. (вимога немайнового характеру про встановлення факту перебування у трудових відносинах) + 908,0 грн. (вимога немайнового характеру про встановлення факту нещасного випадку) + 908,00 грн. (вимога майнового характеру про відшкодування моральної шкоди) = 2724,00 грн.

Реквізити для сплати:

Отримувач коштів: ГУК у Жит.обл/Богун. р-н/22030101

Код отримувача (ЄДРПОУ): 37976485

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Рахунок отримувача: UA0006831

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Найменування коду класифікації доходів бюджету:

Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, позовна заява, подана без додержання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту трудових відносин, факту настання нещасного випадку на виробництві та стягнення моральної шкоди - залишити без руху.

Надати позивачу строк в десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для виправлення вказаних недоліків.

В разі, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суддя: Д.М.Лєдньов