єдиний унікальний номер справи 546/960/17
номер провадження 2/546/12/21
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

12 лютого 2021 року м. Решетилівка

Решетилівський районний суд Полтавської області в складі головуючого судді Зіненка Ю.В., за участі секретаря судового засідання Гудзенко С.В., представників третьої особи ТОВ «АФГ «Еліта» Назаревича І.Р. та Дубинки Ю.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу № 546/960/17 за позовом ОСОБА_1 , від імені якого на підставі довіреності діє ОСОБА_2 , до Малобакайської сільської ради Решетилівського району Полтавської області, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Товариство з обмеженою відповідальністю «Агрооб`єднання фермерських господарств «ЕЛІТА», про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

встановив:

У жовтні 2017 року до суду звернувся позивач ОСОБА_1 , від імені якого на підставі довіреності діє ОСОБА_2 , з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Провадження у справі відкрите ухвалою судді ОСОБА_3 від 05.10.2017. У зв`язку зі звільненням 27.03.2018 у відставку судді ОСОБА_3 справа була розподілена судді ОСОБА_4 , після звільнення якого у відставку 27.09.2018 справу передано на розгляд судді Лизенко І.В., яка була відряджена до Решетилівського районного суду Полтавської області на підставі рішення Вищої ради правосуддя від 22.01.2019 № 175/о/15-19 строком на один рік. У зв`язку із закінченням терміну відрядження судді Лизенко І.В. дана справа в порядку ст. 33 ЦПК України передана на розгляд судді Решетилівського районного суду Полтавської області ОСОБА_5 .

Ухвалою судді ОСОБА_5 від 04.08.2020 справу прийнято до свого провадження та призначене підготовче засідання на 01.09.2020.

01 вересня 2020 року ухвалою суду справу призначено до судового розгляду по суті на 12.10.2020. За клопотаннями представника відповідача та представників третьої особи судове засідання, призначене на 12.10.2020, відкладене на 18.12.2020.

Про проведення судового засідання 18.12.2020 позивач та його представниця повідомлені були належним чином, що підтверджується особистим підписом ОСОБА_2 у розписках про отримання судових повісток (а.с. 69, 70).

У судове засідання 18.12.2020 позивач та його представниця не з`явилися, від представниці позивача 18.12.2020 на електронну пошту суду надійшло клопотання про відкладення судового засідання, у зв`язку з перебуванням на самоізоляції (а.с. 77). Зазначене клопотання не скріплене електронним цифровим підписом, що підтверджується довідкою, виданою канцелярією Решетилівського районного суду (а.с. 78). Судове засідання, призначене на 18.12.2020, було відкладене на 12.02.2021.

У судове засідання 12.02.2021 позивач та його представниця не з`явилися, від позивача ОСОБА_1 09.02.2021 на електронну пошту суду надійшло клопотання про відкладення судового засідання, у зв`язку із несприятливими погодними умовами (а.с. 94). Зазначене клопотання не скріплене електронним цифровим підписом, що підтверджується довідкою, виданою канцелярією Решетилівського районного суду (а.с. 95).

Про проведення судового засідання 12.02.2021 позивач та його представниця повідомлені були належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення представниці позивача ОСОБА_2 та конвертом з судовою повісткою, адресованим ОСОБА_1 , який був направлений на адресу позивача, зазначену у позовній заяві, який повернувся з відміткою «за закінченим терміном зберігання» (а.с. 96, 97).

Відповідно до частини 5 статті 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Представник відповідача ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

У судовому засіданні представник третьої особи Дубинка Ю.С. заявила клопотання про залишення позову без розгляду, оскільки позивач після закриття підготовчого провадження 01 вересня 2020 року не з`явився в судові засідання 18 грудня 2020 року та 12 лютого 2021 року. Враховуючи те, що позивач заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, тому є всі підстави для залишення позовної заяви без розгляду навіть за наявності поважних причин повторної неявки позивача. Такої ж позиції дотримується Верховний Суд відповідно до постанови від 22.05.2019 у справі №310/12817/13. Представник третьої особи Назаревич І.Р. підтримав заявлене клопотання та зазначив, що позивачем було подано заяву про відкладення розгляду справи заздалегідь, а не безпосередньо перед судовим засіданням, що дає підстави припускати, що він не мав наміру брати участь в даному судовому засіданні. Водночас позивач мав правом заявити клопотання про участь в судовому засідання в режимі відеоконференції, однак він цим правом не скористався.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведений правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 27.03.2020 у справі № 522/22303/14-ц та від 21.09.2020 у справі № 658/1141/18. Аналогічний висновок викладений в постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, на яку посилалася представниця третьої особи ОСОБА_7 .

Крім того, суд додатково зазначає, що, положеннями ст. 212 ЦПК України передбачено право учасників процесу брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, як з приміщення іншого суду, так і за допомогою власних технічних засобів.

З огляду на вищезазначене, враховуючипринцип розумності строків розгляду справи (дана справа надійшла до суду 04.10.2017) та те, що позивач та його представник повторно не з`явилися у судове засідання, заяв про розгляд справи без їх участі до суду не надходило, суд приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

На підставі викладеного та, керуючись ст. 43, 257, 258-260, 353-355 ЦПК України, суд,-

постановив:

Позов ОСОБА_1 , від імені якого на підставі довіреності діє ОСОБА_2 , до Малобакайської сільської ради Решетилівського району Полтавської області, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Товариство з обмеженою відповідальністю «Агрооб`єднання фермерських господарств «ЕЛІТА», про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишити без розгляду.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвалу може бути оскаржено протягом 15 днів з моменту її проголошення до Полтавського апеляційного суду через Решетилівський районний суд Полтавської області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя Ю.В. Зіненко