КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

08 лютого 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Махлай Л.Д., розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 25 серпня 2020 року про відмову у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства культури та інформаційної політики України, державного реєстратора - головного спеціаліста відділу моніторингу діяльності та реєстрації статутів релігійних організацій Департаменту у справах релігій та національностей Міністерства культури України ОСОБА_2 , третя особа: релігійна організація «Київська патріархія Української православної церкви Київського патріархату» про визнання протиправними та скасування реєстраційних дій, зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в :

ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 25.08.2020 відмовлено у відкритті провадження.

Не погоджуючись з даною ухвалою суду, 10.01.2021 ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21.01.2021 вказані у клопотанні причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнано неповажними, апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали, із зазначенням інших підстав для поновлення строку, протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

На виконання вимог ухвали суду, 03.02.2021 ОСОБА_1 подав заяву, в якій просить поновити строк апеляційного оскарження, посилаючись на те, що він є Патріархом Київським і всієї Руси - України, предстоятелем Української Православної Церкви Київського Патріархату - публічною особою, українським церковним діячем та відіграє важливу роль у суспільному житті країни. Зазначає, що у зв`язку із численними спекуляціями на тему стану його здоров`я, яка використовується недобросовісними представниками інших релігійних конфесій, а також гарантоване ч. 2 ст. 39 Основ законодавства про охорону здоров`я право на медичну таємницю, вважає доцільним обмежитись лише повідомленням про те, що про його хворобу було повідомлено у засобах масової інформації, що підтверджується публікаціями на сайті та ці обставини є загальновідомими.

у/н справи № 761/25985/20 № а/п 22-ц/824/3892/2021
Головуючий у суді першої інстанції: Притула Н.Г.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Махлай Л.Д.
Вважаю, що викладені у заяві причини пропуску строку на апеляційне оскарження слід визнати неповажними виходячи з наступного.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.12.2020 у справі № 521/2816/15-ц (провадження № 61-14230сво18) зроблено висновок про те, що: «апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарженні не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Кожна особа має право на перегляд справи в апеляційному порядку. Проте строки на апеляційне оскарження визначені цивільним процесуальним законодавством стосуються всіх учасників справи в однаковій мірі.

Апеляційна скарга подана через 4 місяці 21 день після постановлення ухвали, тоді як строк на подачу апеляційної скарги на ухвалу відповідно до ст. 354 ЦПК України складає 15 днів з дня її проголошення. Апелянт зазначає, що ухвалу суду було отримано Київською Патріархією 08.10.2020, проте з жовтня по грудень 2020 року він перебував на лікуванні та карантинній самоізоляції. Заявник не виконав вимоги ухвали суду про надання доказів на підтвердження викладених у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження обставин щодо поважності причин пропуску строку, вказавши, що ці обставини є загальновідомими та висвітлювались у ЗМІ.

Проте, для вирішення питання про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження принципове значення має період хвороби чи період самоізоляції та підстави для такої карантинної самоізоляції.

Позивач не додав до клопотання публікації із ЗМІ, у яких би містилась інформація про періоди його захворювання та самоізоляції, переклавши обов`язки доведення поважності причин на суд.

Із інформації отриманій судом із мережі Інтернет, вбачається, що позивач проходив лікування 12 днів з 04 по 16 вересня 2020 року та отримав негативний тест на «COVID - 19». Про інші періоди хвороби чи необхідності самоізоляції інформація відсутня.

Відтак позивачем не підтверджено належними доказами обставини щодо неможливості подачі апеляційної скарги у визначений законом строк, а тому причини пропуску такого строку, які викладені у клопотанні не можна визнати поважними.

Відповідно до ч. 4 ст. 357 ЦПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Оскільки причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнані неповажними, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст. 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 25 серпня 2020 року про відмову у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства культури та інформаційної політики України, державного реєстратора - головного спеціаліста відділу моніторингу діяльності та реєстрації статутів релігійних організацій Департаменту у справах релігій та національностей Міністерства культури України ОСОБА_2 , третя особа: релігійна організація «Київська патріархія Української православної церкви Київського патріархату» про визнання протиправними та скасування реєстраційних дій, зобов`язання вчинити дії.

Ухвала може бути оскаржена протягом тридцяти днів у касаційному порядку до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Суддя