ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________
01 лютого 2021 року Фастівський міськрайонний суд Київської області
головуючого судді: Осаулової Н.А.,
за участю секретаря: Слюсар Я.В.,
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в місті Фастів цивільну справу за позовною заявою Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Дмитрівська сільська рада Фастівського району Київської області про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, -
У червні 2020 року позивач звернувся до суду з даним позовом.
Позов мотивував тим, що постановами Фастівського міськрайонного суду Київської області від 27 серпня 2019 року та 31 липня 2019 року, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 визнано винними у вчинені правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 340,00 грн., з кожного. Окрім того, постановою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 27 вересня 2019 року, провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 за ч. 4 ст. 85 КУпАП закрито. Позивач зазначає, що вищевказаними постановами суду, встановлено, що 25 червня 2019 року о 15 год. 30 хв. на річці Унава поблизу с. Дмитрівка Фастівського району Київської області, громадяни ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 здійснювали протизаконний лов риби та раків забороненим знаряддям лову - «Волок» 1 шт., яким виловили: щука - 3 шт., плітка - 3 шт., карась 1 шт., йорж - 1 шт., загальною вагою 1,8 кг та раків 235 шт., загальною вагою - 9,6 кг., тим самим спільно завдали шкоди рибному господарству України на загальну суму 7301,50 грн.. Своїми діями відповідачі порушили п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства та ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ». Вказані постанови відповідачами не оскаржувалися та набрали законної сили. Завдані збитки відповідачі у добровільному порядку не відшкодувала, у зв`язку з чим, позивач просить стягнути солідарно з відповідачів шкоду, спричинену рибному господарству України в розмірі 7301,50 грн., а також судові витрати в сумі 2102,00 грн.
Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 07 вересня 2020 року у справі відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, повідомлявся судом вчасно та належним чином. На адресу суду направив заяву, в якій просив суд розглянути справу за відсутності представника позивача за наявними в справі матеріалами. Зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти заочного вирішення справи не заперечує.
Відповідачі, які належним чином повідомленій про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, в судове засідання не з`явилися, своїм правом подати відзив на позовну заяву не скористалися, тому в силу ч. 8 ст. 178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Згідно ч. 1 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: якщо відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, відповідач не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно Положення про Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України від 15.07.2016 року № 229, Київський рибоохоронний патруль є територіальним органом Держрибагенства, діє у складі Держрибагенства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Повноваження Київського рибоохоронного патруля поширюються на м. Київ та Київську область, територію та акваторію водних об`єктів в межах районів діяльності, визначених Держрибагенством. Основним завданням Київського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагенства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в районі діяльності.
Відповідно до ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками та подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
Так, судом встановлено та підтверджено Протоколами № 008784, № 008783, № 008782 про адміністративні правопорушення, що 25 червня 2019 року о 15 год. 30 хв. на річці Унава поблизу с. Дмитрівка Фастівського району Київської області, відповідачі по справі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 здійснювали протизаконний лов риби та раків забороненим знаряддям лову - «Волок» 1 шт., яким виловили: щука - 3 шт., плітка - 3 шт., карась 1 шт., йорж - 1 шт., загальною вагою 1,8 кг та раків 235 шт., загальною вагою - 9,6 кг, тим самим спільно завдали шкоди рибному господарству України на загальну суму 7301,50 грн..
Окрім того, даний факт встановлено в постановах Фастівського міськрайонного суду Київської області від 25 червня 2019 року, 31 липня 2019 року та 27 вересня 2019, де ОСОБА_1 та ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено на кожного з них адміністративне стягнення у вигляді адміністративного штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн. 00 коп., а провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 закрито у зв`язку із закінченням строків передбачених ст. 38 КУпАП. Вказані постанови суду сторонами не оскаржувалася.
Згідно ч. 5 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи.
Преамбулою до Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що тваринний світ є одним з компонентів навколишнього природного середовища, національним багатством України, джерелом духовного та естетичного збагачення і виховання людей, об`єктом наукових досліджень, а також важливою базою для одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей.
Об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є: дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі (ст. 3 ЗУ «Про тваринний світ).
Відповідно до ст. 5 Закону України «Про тваринний світ», об`єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об`єктами права власності Українського народу. Об`єкти тваринного світу в Україні знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них.
Громадяни відповідно до закону зобов`язані: відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу (ст. 10 ЗУ «Про тваринний світ»).
Згідно розрахунку матеріальної шкоди до протоколів № 008784, № 008783, № 008782 Управління державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області розмір шкоди заподіяної спільно відповідачами, визначено відповідно до Постанови КМУ № 1209 від 21.11.2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» і становить 7301,50 грн..
Оскільки, жодний із відповідачів не скористався своїм правом на подання відзиву та не надав доказів помилковості чи неправильності такого розрахунку, в зв`язку в чим суд вважає його достовірним.
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Особи спільними діями або бездіяльність яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим (ст. 1190 ЦК України).
Відповідно до ст. 68 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Статтею 69 «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством.
Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Так, судом встановлено, що дії відповідачів щодо незаконного добування цінних видів водних біоресурсів, перебувають у причинному зв`язку із заподіянням шкоди.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем на адресу відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 направлялися Листи № 2-7-19/5823-19 від 21 грудня 2019 року та № 2-7-19/5962-19 від 27 грудня 2019 року, із вимогою в добровільному порядку сплатити заподіяну майнову шкоду, однак завдану майнову шкоду відповідачами не відшкодовано.
Таким чином, на підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про те, що відповідачі незалежно від притягнення їх до адміністративної відповідальності зобов`язані відшкодувати заподіяну навколишньому середовищу шкоду, а тому з відповідачів солідарно підлягає стягненню заподіяна шкода у розмірі 7301 грн. 50 коп..
Крім того, враховуючи положення п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, яка передбачає, що судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача тому, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів на користь позивача судовий збір у розмірі 2102 грн. 00 коп., а саме по 700 грн. 67 коп. з кожного, що підтверджено Платіжним дорученням № 235 від 04 травня 2020 року на суму 2102,00 грн..
У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, зокрема до Фастівського міськрайонного суду Київської області.
Керуючись ст. ст. 4, 10, 13, 81, 82, 141, 178, 258, 259, 265, 268, 273, 274, 279, 280-284, 354 ЦПК України, ст. ст. 1166, 1190 ЦК України, ЗУ Про тваринний світ, ЗУ Про охорону навколишнього і природного середовища, ЗУ Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів, суд -
Позов - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області сплачений судовий збір в розмірі 700 (сімсот) грн. 67 коп. з кожного.
Заочне рішення може бути переглянуто судом за письмовою заявою відповідача поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, визначених Цивільним процесуальним кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 .
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 .
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_3 .
Суддя Осаулова Н.А.
Рішення виготовлено 01.02.2021 р.