Справа № 299/4116/19
Провадження № 22-ц/4806/178/21
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

08 лютого 2021 року м. Ужгород

Суддя Закарпатського апеляційного суду Кондор Р.Ю., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Виноградівська районна державна адміністрація Закарпатської області, Виноградівська міська рада Закарпатської області, Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області, до Фермерського господарства «КОЛОС», про визнання протоколів та передаточного балансу недійсними та такими, що не підтверджують відображених в них фактів, за апеляційною скаргою Фермерського господарства «КОЛОС» на рішення Виноградівського районного суду від 1 грудня 2020 року, повний текст якого складено 10.12.2020, головуючий суддя Трагнюк В.Р., -

в с т а н о в и в :

Відповідач ФГ «КОЛОС» оскаржив рішення Виноградівського районного суду Закарпатської області від 1 грудня 2020 року, яким у задоволенні позову відмовлено у повному обсязі.

Однак апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, про що слід повідомити скаржника та надати йому строк протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків, шляхом подачі належно оформленої апеляційної скарги, відповідно до вимог ст.356 ЦПК України.

Зокрема, встановлено, що були пред`явлені та були вирішені судом першої інстанції три позовні вимоги, у всіх вимогах було відмовлено. Відповідач ФГ «КОЛОС» в апеляційній скарзі просить скасувати рішення Виноградівського районного суду від 01.12.2020 повністю або частково із закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду, або змінити мотивувальну частину оскаржуваного рішення. Однак така прохальна частина апеляційної скарги не відповідає вимогам чинного процесуального законодавства з огляду на наступне.

Так, в Україні визнається і діє принцип верховенства права, одним з елементів якого є принцип правової визначеності. Ключовим елементом принципу правової визначеності є чіткість та однозначність.

Відповідно принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого в статтях 2 та 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог.

Згідно з частиною 5 статті 265 ЦПК України у резолютивній частині рішення зазначаються, зокрема, висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної з заявлених вимог.

Відповідно до частини 2 статті 356 ЦПК України в апеляційній скарзі зазначається, зокрема, клопотання особи, яка подала скаргу.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обгрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч.1 ст.367 ЦПК України).

Таким чином, зі змісту зазначених правових норм, вбачається, що суд вирішує лише ті вимоги, про вирішення яких клопочуть сторони, і за загальним правилом не може виходити за межі цих вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову. Тобто суд зв`язаний предметом і обсягом заявлених вимог. Принцип диспозитивності покладає на суд обов`язок вирішувати лише ті питання, за вирішенням яких позивач звернувся до суду.

Відтак, вимога скаржника, стосовно якої він просить прийняти судове рішення, повинна бути чітко визначена у прохальній частині апеляційної скарги, оскільки резолютивна частина рішення суду, по суті, відображає вимоги, викладені у прохальній частині апеляційної скарги та повинна викладатися чітко й безумовно.

Позаяк апеляція не містить однозначного прохання щодо заявлених позовних вимог, це може потягти порушення принципу правової визначеності щодо результату справи.

Скаржнику належить чітко визначитися: оскаржується рішення суду в повному обсязі чи в певній частині та відповідно до цього сформулювати прохання скарги.

Крім того, від обсягу оскаржуваного рішення залежить сплата судового збору.

Так, пред`явлений позов містить три позовні вимоги немайнового характеру. Таким чином, при подачі позову в 2019 році підлягав сплаті судовий збір у розмірі 2305,2 грн за три вимоги немайнового характеру.

Згідно з ст.4 Закону України Про судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

При оскаржинні рішення в повному обсязі судовий збір становить 3457,8 грн (768,4грн*3*150%=3457,8грн), апелянтом сплачено лише 1152,60грн., як за оскарження 1 позовної вимоги немайнового характеру.

Таким чином по даній справі апелянту слід сформулювати вимоги прохальної частини апеляційної скарги та, виходячи з цього, визначити суму судового збору.

При невідповідності апеляційної скарги вимогам ст.356 ЦПК України та несплаті суми судового збору до апеляційної скарги застосовуються положення статті 185 ЦПК України.

У разі, якщо апелянт не усуне недоліки апеляційної скарги протягом десяти днів, з дня вручення копії цієї ухвали, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута апелянту.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу Фермерського господарства «КОЛОС» на рішення Виноградівського районного суду від 1 грудня 2020 року - залишити без руху, про що повідомити скаржника та надати йому строк протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити, що у разі виконання вимог ухвали суду у встановлений судом строк, апеляційна скарга буде вважатись такою, що подана в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків скарги у строк, встановлений судом, апеляційна скарга вважається неподаною і повертається.

Суддя Р.Ю.Кондор