Провадження № 22-ц/812/2142/21

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2021 року м. Миколаїв

справа № 490/6224/18

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого Тищук Н. О.,

суддів Кушнірової Т. Б., Лівінського І. В.,

розглянувши у спрощеному провадженні без виклику сторін апеляційну скаргу

представника відповідача ОСОБА_1

адвоката Гайдаржий Андрія Валерійовича

на рішення Центрального районного суду м. Миколаєва, ухвалене 17 вересня 2010 року суддею Саламатіним О.В. в приміщенні цього ж суду, (дата складання повного тексту рішення не зазначена), у цивільній справі за позовом

Акціонерного товариства «Миколаївобленерго» до

ОСОБА_1

про стягнення заборгованості,

У С Т А Н О В И В:

У липні 2018 року АТ «Миколаївобленерго» звернулося з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Позивач зазначав, що ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії у квартирі АДРЕСА_1 . 15 січня 2018 року контролерами ПАТ «Миколаївобленерго» при проведенні технічної перевірки електроустановок відповідача було виявлено порушення ПКЕЕН, які виразились у використанні «штучного нуля», що призвело до безоблікового споживання електричної енергії, що неможливо було виявити при контрольному огляді приладу обліку. Про порушення був складений акт, від підпису якого ОСОБА_1 відмовився. Акт був підписаний трьома представниками енергопостачальника та дружиною відповідача, яка зареєстрована за цією ж адресою. 16 січня 2018 року акт розглянуто комісією та визначено розмір спричинених збитків - 101 109, 39 грн.

Посилаючись на доведеність порушення відповідачем ПКЕЕН та відмову відшкодувати збитки добровільно, АТ «Миколаївобленерго» просило стягнути зазначену суму з відповідача.

Відповідач ОСОБА_1 , діючи через свого представника ОСОБА_2 , у поданому відзиві визнав позов частково, на суму 9 950, 64 грн. Заперечував факт причетності відповідача до порушення ПКЕЕН та на відсутність підстав для нарахування збитків. Зазначав, що схема підключення лічильника не була порушена, тому не було підстав кваліфікувати виявлене порушення як використання "штучного нуля". Крім того, ніби-то самовільне підключення здійснено до мереж, балансоутримувачем яких є ТОВ "Соляні", тому вважав, що позивачем в акті зазначено не той вид порушення ПКЕЕН. Вважав за необхідне розраховувати збитки за пунктом 3.7, а не 3.3 та 3.5 Методики.

У відповіді на відзив АТ «Миколаївобленерго» зазначало, що виявлене порушення правильно кваліфіковано як порушення схеми обліку електричної енергії, а розрахунок за актом відповідає Методиці визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

У поданих пізніше поясненнях представник відповідача зазначав, що керівними документами не заборонено встановлення автоматичного вимикача на дообліковому нульовому проводі, тому вважав підключення електролічильника таким, що вчинено без порушень. Також зазначав, що 25 листопада 2017 року у сусідній квартирі АДРЕСА_2 було виявлене аналогічне порушення, а оскільки прилади обліку обох квартир знаходяться в одному щитку, то вважав, що порушення могло бути виявлене 25 листопада 2017 року, з цієї дати і вважав за необхідне розраховувати збитки, які у такому випадку мали б складати 5 057, 60 грн.

Рішенням Центрального районного суду м. Миколаєва від 17 вересня 2021 року позов задоволено, з ОСОБА_1 на користь АТ «Миколаївобленерго» стягнуто 101 109, 39 грн. та 1 762 грн. судових витрат.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просив рішення змінити та задовольнити позов частково, на суму 5 057, 60 грн. Посилався на ті ж обставини, якими заперечував проти позову та на прийняття 18 липня 2019 року Постанови НКРЕКП № 1525, якою Правила роздрібного ринку електричної енергії доповнено главою 8.4, відповідно до якої у разі виявлення у споживача «штучного нуля» розрахунок проводиться з дня останньої технічної перевірки до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

У відзиві на апеляційну скаргу АТ «Миколаївобленерго» просило рішення суду першої інстанції залишити без змін, посилаючись на безпідставність доводів апелянта щодо періоду нарахування збитків. Вказували на відсутність підстав вважати, що 25 листопада 2017 року у відповідача було проведено технічну перевірку електроустановки, оскільки цього дня вони не отримали доступу до квартири споживача, та технічна перевірка має проводитись за обов`язкової участі споживача. Вказували на неможливість застосування Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП 14.03.2018 року № 312, оскільки вони змінюють не тільки період нарахування, а і методику вартості не облікованої електричної енергії, зокрема зобов`язує враховувати вартість середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години на компенсацію незапланованих витрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил; величину розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил.

Відповідно до частини 1 статті 369 ЦПК України апеляційна скарга розглядається судом без повідомлення та виклику учасників справи.

Переглянувши справу за наявними в ній доказами та перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії у квартирі АДРЕСА_1 (а.с. 15).

15 січня 2018 року контролерами ПАТ «Миколаївобленерго» при проведенні технічної перевірки електроустановок відповідача було виявлено порушення ПКЕЕН, які виразились у використанні штучного нуля, що призвело до безоблікового споживання електричної енергії, що неможливо було виявити при контрольному огляді приладу обліку.

Про порушення був складений акт, який був підписаний трьома представниками енергопостачальника та дружиною відповідача, зареєстрованою за цією ж адресою.

Відповідач ОСОБА_1 від підписання акту відмовився, проте жодних зауважень щодо самого акту чи щодо факту безоблікового споживання електроенергії не зазначив (а.с. 10).

16 січня 2018 року акт розглянуто комісією та визначено розмір спричинених збитків - 101 109, 39 грн, за період з 15 січня 2015 року по 15 січня 2018 року. (а.с. 11-12).

Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Статті 526, 611 ЦК України передбачає, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до статті 77 Закону України від 13.04.2017 року № 2019-VIII "Про ринок електричної енергії", який набрав чинності з 11 червня 2017 року, учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Не має зворотної дії в часі лише закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права учасників процесу, чи обмежує їх використання (частини 3, 4 статті 3 ЦПК України).

На підставі викладеного, апеляційний суд вважає за необхідне застосувати постанову НКРЕКП від 18.07.2019 року № 1525, якою пом`якшується відповідальність ОСОБА_1 , а саме зменшується максимальний період нарахування обсягу та вартості недоврахованої електроенергії.

Обсяг вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії визначено розділом 8.4 Постанови.

Відповідно до підпункту 6 пункту 8.4.8 ПРРЕЕ у разі виявлення у споживача «штучного нуля» розрахунок проводиться з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт, до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Для побутових споживачів за робочий день приймається календарний день.

Таким чином, колегія суддів вважає за необхідне визначити період, за який необхідно проводити нарахування за актом про порушення ПКЕЕН тривалістю 12 календарних місяців, а саме за період з 15 січня 2017 року по 15 січня 2018 року.

Оскільки сам розрахунок визначення вартості електроенергії за актом про порушення ПКЕЕН відповідачем не оспорюється, колегія суддів не перевіряє її розмір.

Отже, вартість необлікованої електричної енергії за актом про порушення ПКЕЕН від 15 січня 2018 року складає 31 104, 83 грн (а.с. 12), а відтак, рішення суду в частині розміру заборгованості підлягає зміні.

Доводи відповідача про можливість виявлення порушення під час проведення технічної перевірки розподільчого щита 25 листопада 2017 року не заслуговують на увагу, оскільки з його посилань на рішення Центрального районного суду м. Миколаєва від 07 лютого 2018 року у цивільній справі № 490/2630/18 вбачається, що таку перевірку було проведено у сусідній з відповідачем квартирі АДРЕСА_3 . Доказів проведення цього дня технічної перевірки за місцем проживання відповідача це судове рішення не містить.

Знаходження електричних лічильників в одному розподільчому щитку на сходинковій клітині будинку не може достеменно свідчити про те, що працівники електропостачальної компанії мали змогу провести технічну перевірку за місцем проживання відповідача, у тому числі за відсутності доступу до квартири та встановити, що саме відповідач здійснив порушення ПКЕЕН.

Відповідно до статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За частиною першою статті 80 ЦПК України, достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу прийти до висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Доказів, які б могли свідчити про проведення 25 листопада 2017 року технічної перевірки точки обліку, належної саме відповідачу, матеріали справи не містять. Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про недоведеність можливості виявлення порушення 25 листопада 2017 року.

Відповідно до статті 141 ЦПК України, а також згідно із пунктом 35 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" № 10 від 17 жовтня 2014 року із змінами зазначено, що вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати положення статті 141 ЦПК України та керуватися тим, що судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи те, що позивачем при пред`явленні позову було сплачено 1 762 грн., а рішення суду першої інстанції в частині стягнення заборгованості підлягає зміні, та враховуючи сплату відповідачем за подання апеляційної скарги 2 643 грн., при частковому задоволенні апеляційної скарги, шляхом взаємозаліку, відшкодуванню відповідачу за рахунок позивача підлягає 518, 38 грн.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Гайдаржий Андрія Валерійовича задовольнити частково.

Рішення Центрального районного суду м. Миколаєва від 17 вересня 2021 року в частині стягнення заборгованості змінити, зменшивши стягнення зі 101 109, 39 грн до 31 104, 83 грн.

В частині стягнення судових витрат рішення суду скасувати.

Стягнути з акціонерного товариства «Миколаївобленерго» на користь ОСОБА_1 518 (п`ятсот вісімнадцять) грн 38 коп судових витрат.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття, але за наявності підстав, передбачених статтею 389 ЦПК, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий Н.О.Тищук

Судді: Т.Б.Кушнірова

І.В.Лівінський

---------------------------------

Повну постанову складено 10 грудня 2021 року