Номер провадження 2/754/3304/21
Справа №754/2260/21
30 листопада 2021 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:
головуючого - судді Зотько Т.А.,
за участі секретаря судового засідання Микитюк А.В.,
позивачки ОСОБА_1 ,
представник позивачки ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Орган опіки та піклування в особі Служби у справах дітей Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав та зміну способу присудження аліментів на утримання малолітніх дітей, -
Позивач звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Орган опіки та піклування в особі Служби у справах дітей Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав та зміну способу присудження аліментів на утримання малолітніх дітей. Позовна заява обґрунтована тим, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, який на даний час розірвано. Від даного шлюбу, позивач та відповідач мають спільних неповнолітніх доньок, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Відповідач з початку 2017 проживає окремо, створив іншу сім`ю та ніяким чином не піклується про доньок, не проявляє інтерес до їх подальшої долі, не цікавиться навчанням, фактично відповідач самоусунувся від виховання дітей, доньки повністю перебувають на утриманні позивачки, а відтак остання вимушена звернутись до суду із вказаною позовною заявою.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 17.03.2021 року, було відкрито провадження у даній справі, та призначено її до підготовчого засідання.
Позивачка та її представник у судовому засіданні вимоги позовної заяви підтримали, просили задовольнити, надаючи пояснення посилались на обставини, що викладені в позовній заяві.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення поштової кореспонденції суду, однак поштові відправлення повернулись на адресу суду з відміткою «за закінченням встановленого терміну зберігання». Відзиву на позовну заяву від відповідача до суду не надходило.
У судове засідання представник третьої особи Орган опіки та піклування в особі Служби у справах дітей Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, що підтверджується матеріалами справи. В ході розгляду справи від Начальника Служби надійшла заява про здійснення розгляду справи у відсутності представника. На адресу суду направили висновок про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_3 відносно малолітніх дітей, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відповідно до положень ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин, суд, вважав за можливе розглянути справу без участі сторін на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи та, враховуючи положення ст.ст. 280-281 ЦПК України постановити заочне рішення у справі.
Дослідивши наявні у справі докази, та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.
Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч.1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може грунтуватися на припущеннях.
Судом встановлено, що позивач та відповідач перебували в зареєстрованому шлюбі, який заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 14.11.2017 року, було розірвано.
Сторони по справі мають спільних неповнолітніх доньок - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
22.03.2018 року позивачка змінила прізвище з « ОСОБА_10 » на « ОСОБА_11 ».
Відповідно до вимог ч.7 ст. 7 СК України дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Декларація прав дитини, проголошена Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, як принципове положення визначила, що дитина повинна зростати в умовах турботи.
Згідно зі ст. 18 Конвенції про права дитини батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.
Відповідно до положень п.п.2, 3 ст. 150 СК України, які кореспондуються з положеннями абзацу першого ст. 12 Закону України "Про охорону дитинства", батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя.
Як вбачається з висновку Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про доцільність позбавлення батьківських прав від 18.08.2021 року за № 102/02-38-5100, батьками малолітніх дітей, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є ОСОБА_3 та ОСОБА_1 . Батьки малолітніх дітей розірвали шлюб 14.11.2017 року, малолітні діти зареєстровані та фактично проживають разом з матір`ю, ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до характеристики школи І-ІІІ ступенів № 250 з поглибленим вивченням математики Деснянського району міста Києва, малолітня ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як учениця, дисциплінована, знає і виконує норми правильної поведінки та спілкування, проявляє шанобливе ставлення до праці, цікавиться суспільно-корисною роботою, приваблює більше процес праці, а не результат. До вимог дорослих ставиться з розумінням. За характером - добра, комунікабельна, співчутлива, добросовісна, відповідальна, рішуча. Активну участь у вихованні дитини бере мати, ОСОБА_1 , бабуся, ОСОБА_12 , та дідусь, ОСОБА_13 . Зі школи дитину часто забирає бабуся, коли мама на роботі. Мати, бабуся та дідусь приділяють належну увагу вихованню і навчанню ОСОБА_14 .
Відповідно до характеристики школи І-ІІІ ступенів № 250 з поглибленим вивченням математики Деснянського району міста Києва, малолітня ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , навчається в школі з першого класу. Оволоділа достатнім рівнем навчальних досягнень. Зарекомендувала себе як старанна, дисциплінована, працелюбна учениця. Дівчинка добре усвідомлює обов`язки, вихована. За характером дівчинка врівноважена і розсудлива, добра, чесна, щедра. Активну участь у вихованні дитини бере мати, ОСОБА_1 , бабуся, ОСОБА_12 , та дідусь, ОСОБА_13 . Зі школи дитину часто забирає бабуся, коли мама на роботі. Мати, бабуся та дідусь приділяють належну увагу вихованню і навчанню ОСОБА_15 .
Відповідно до інформації КНП «ЦПМСД №1» Деснянського району м. Києва, діти отримують первинну медичну допомогу згідно заключної декларації із лікарем-педіатром ОСОБА_16 . ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуває на диспансерному обліку у лікаря- хірурга за діагнозом кила білої лінії живота з 26.03.2010 року, у лікаря- ортопеда з діагнозом сколіоз І ступеня з 17.07.2019 року. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на диспансерному обліку вузьких спеціалістів не перебуває. Про стан здоров`я дітей турбується мати, ОСОБА_1 . На амбулаторні прийоми до лікарів діти приходять в супроводі матері. Мати дотримується необхідного догляду за дітьми і виконує вказівки лікарів.
Відповідно до акту обстеження житлово-побутових умов проживання складеного спеціалістами Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації за адресою: АДРЕСА_1 , діти забезпечені усім необхідним для повсякденного та гармонійного життя.
Вихованням, утриманням та забезпеченням малолітніх дітей, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , займається мати дітей, ОСОБА_1 .
Батько дітей, ОСОБА_3 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 . За вказаною адресою працівниками Служби у справах дітей Броварської міської ради Броварського району Київської області проведено обстеження житлово-побутових умов проживання та з`ясовано, що батько малолітніх проживає разом зі своєю дружиною, ОСОБА_17 , та спільною дитиною, ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Санітарно-гігієнічний стан у квартирі дотримано. Умови проживання задовільні.
Крім того, під час здійснення обстеження житлово-побутових умов батько дітей, ОСОБА_3 , надав письмову заяву про те, що він останній раз бачив дітей два роки тому, аліменти на утримання дітей не сплачує, та не заперечує щодо позбавлення його батьківських прав стосовно малолітніх доньок, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
12.08.2021 року на засіданні комісії з питань захисту прав дитини були присутні: мати дітей, ОСОБА_1 , та малолітні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Під час розгляду справи на засіданні комісії мати дітей, ОСОБА_1 , зазначила, що підтримує свої вимоги в повному обсязі.
Орган опіки та піклування дійшов висновку, що батько дітей свідомо нехтує своїми обов`язками, ухиляється від виховання та навчання доньок, не проявляє інтерес до їх подальшої долі, не цікавиться успіхами, станом здоров`я, не піклується про фізичний і духовний розвиток дітей, їх навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема - не забезпечує необхідного харчування, медичного догляду, лікування дітей, що негативно впливає на їхній фізичний розвиток як складову виховання, не проявляє щодо них батьківської турботи.
Враховуючи інтереси дітей, керуючись ст. 164 Сімейного кодексу України та п. 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.03.2007 року № 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», на підставі рішення комісії з питань захисту прав дитини (протокол від 12.08.2021 року № 17), Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, на яку покладені повноваження органу опіки та піклування, вважає за доцільне позбавити батьківських прав ОСОБА_3 стосовно малолітніх дітей, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
У судовому засіданні були допитані у якості свідків ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , які показали, що сторони розлучилися у 2017 році, після розлучення відповідач самоусунувся від виховання спільних доньок, участі в їх вихованні не приймає, надаючи пояснення свідки зазначили, що позивачка жодним чином не чинила перешкоди відповідачу у вихованні дітей.
Пунктом другим частини першої ст. 164 СК України передбачено, що мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини.
Відповідно до ст. 9 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 р., ратифікованою постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 р. № 789- XII, держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.
У пункті 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» від 30 березня 2007 року роз`яснено, що позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно її утримують, а ін.), що надані батьками до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують своїх батьківських обов`язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи зокрема ставлення батьків до дітей.
Пункт 16 зазначеної Постанови роз`яснює, що ухилення батьків від виконання своїх батьківських обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема, не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на їх фізичний розвиток, як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти.
У пункті 17 зазначеної Постанови зазначено, що не можна позбавити батьківських прав особу, яка не виконує своїх батьківських обов`язків унаслідок душевної хвороби, недоумства чи іншого тяжкого захворювання (крім хронічного алкоголізму чи наркоманії) або з інших не залежних від неї причин.
Отже, позбавлення батьківських прав є крайнім заходом і може мати місце при доведеності винної поведінки когось із батьків або їх обох, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.
Позбавлення батьківських прав - це насамперед спосіб захисту прав і інтересів дитини, направлений на позитивний результат у долі неповнолітньої дитини.
Позбавлення батьківських прав допускається тоді, коли змінити ставлення батьків до виховання дитини неможливо (ухвала ВССУ від 01.11.2017 у справі № 211/559/16-ц).
За таких обставин, повно, всебічно та об`єктивно з`ясувавши обставини справи, зважаючи на те, що позбавлення батьківських прав є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують своїх батьківських обов`язків, суд доходить висновку про необхідність позбавити ОСОБА_3 батьківських прав відносно його неповнолітніх доньок - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Згідно ч. 6 ст.164 СК України копія рішення після набрання ним законної сили підлягає направленню до відділу державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві для внесення відміток до актових записів № 3700, № 1095, про народження дітей.
Відповідно до положень частини 2 статті 166 СК України особа, позбавлена батьківських прав, не звільняється від обов`язку щодо утримання дитини.
Судом встановлено, що на виконанні державного виконавця Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Попович А.О., перебуває виконавче провадження на підставі заяви про примусове виконання виконавчого листа № 2-4638/17 виданого Деснянським районним судом м. Києва від 12.10.2017, про стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_22 , на утримання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_2 суми платежу по аліментам за один місяць в розмірі 1000 грн., на кожну дитину, щомісячно, до досягнення повноліття.
Зі змісту позовної заяви позивачка просить змінити призначений за Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 12.10.2017 року у справі №754/7267/17 спосіб стягнення аліментів з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 на утримання дітей в твердій грошовій сумі та стягувати з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дітей - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/3 частки від заробітку (доходу) щомісяця, але не менше, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили і до досягнення дітьми повноліття. Підставою для звернення з даною вимогою слугувало те, що позивачці стало відомо, що відповідач офіційно працевлаштувався та отримує дохід.
За змістом ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Відповідно до ст. 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовійі (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.
Відповідно до ст.183 та ст.184 СК України за рішенням суду розмір аліментів визначається у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.
Сімейний кодекс України передбачає підстави для зміни розміру аліментів, визначеного за рішенням суду, але не пов`язує їх зі способом присудження (ч. 3 ст. 181 СК України).Стаття 192 СК України тільки вказує на можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених в судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
Право вимагати заміни розміру аліментів шляхом зміни способу присудження аліментів не може заперечуватися, адже можливість вибору способу присудження аліментів з огляду на мінливість життєвих обставин, зазначених ст.ст. 182-184 СК України, не може обмежуватися разовим її здійсненням.
З огляду на відсутність імперативної заборони змінювати розмір аліментів шляхом зміни способу їх присудження, за положеннями ст. 192 СК України зміна розміру аліментів може мати під собою зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів, визначений у певній твердій грошовій сумі та навпаки).
Такий висновок також узгоджується із правовою позицією, висловленою Верховним Судом України у постанові від 5 лютого 2014 року у справі № 6-143цс-13, яка є обов`язковою для виконання в силу ст. 360-7 ЦПК України, відповідно до якої вимоги зміни розміру аліментів шляхом зміни способу присудження аліментів не може заперечуватись, адже можливість вибору способу присудження аліментів з огляду на мінливість життєвих обставин, зазначених ст.ст. 182 - 184 СК України, не може обумовлюватись разовим її здійсненням й відповідно з огляду на відсутність імперативної заборони змінювати розмір аліментів шляхом зміни способу їх присудження, за положеннями ст. 192 СК України зміна розміру аліментів може мати під собою й зміну способу їх присудження.
З урахуванням встановлених обставин, приймаючи до уваги, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини, а мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, зважаючи на обов"язок обох батьків утримувати дитину, імперативну норму про можливість зміни саме способу стягнення аліментів, суд дійшов висновку, що заявлені позивачем вимоги ґрунтуються на положеннях Сімейного кодексу України, відповідають інтересам дитини, її рівню життя, необхідного для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини, не погіршать її матеріального становища і визначення указаного позивачем способу та розміру стягнення аліментів призведе до дотримання прав дитини на утримання від батька відповідно до положень Закону.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, підлягає стягненню з відповідача на користь позивача судовий збір в розмірі 908, 00 грн.
Відповідно до вимог статті 5 Закону України «Про судовий збір» та положень ст. 141 ЦПК України, позивач звільнена від сплати судового збору при зверненні до суду з позовною вимогою про зміну способу стягнення аліментів, тому з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 908 грн.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 6, 150, 164, 165, 180, 181, 182-184, 192 СК України, ст. 12 Закону України "Про охорону дитинства", п. п. 15, 16, 18 постанови пленуму Верховного Суду України від 30 березня 2007 №3 "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав" та, керуючись ст. ст. 5, 12, 13, 76-83, 141, 259, 263-265, 273, 352, 354-355, Розділом ХІІІ "Перехідні положення" ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Орган опіки та піклування в особі Служби у справах дітей Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав та зміну способу присудження аліментів на утримання малолітніх дітей- задовольнити.
Позбавити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , батьківських прав щодо неповнолітньої дитини ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (актовий запис № 3700) зробленому 09.12.2008 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві.
Позбавити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , батьківських прав щодо неповнолітньої дитини ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (актовий запис № 1095) зробленому 21.04.2011 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві.
Змінити призначений за Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 12.10.2017 року у справі №754/7267/17 спосіб стягнення аліментів з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 на утримання дітей в твердій грошовій сумі та стягувати з ОСОБА_3 (РНОКПП - НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) аліменти на утримання дітей - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/3 частки від заробітку (доходу) щомісяця, але не менше, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили і до досягнення дітьми повноліття.
Стягнути з ОСОБА_3 (РНОКПП - НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) витрати по сплаті судового збору у розмірі 908,00 грн..
Стягнути з ОСОБА_3 (РНОКПП - НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) на користь держави судовий збір у розмірі 908,00 грн..
Допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Повний текст рішення суду виготовлено 06.12.2021.
Суддя: