ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2021 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого судді Макарова М.О.

суддів Демченко Е.Л., Куценко Т.Р.

при секретарі Керімовій-Бандюковій Л.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 14 червня 2021 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Державний нотаріус дніпровської державної нотаріальної контори Олехнович Лариси Юльянівни про визнання договору дарування недійсним, -

В С Т А Н О В И Л А :

У листопаді 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Державний нотаріус дніпровської державної нотаріальної контори Олехнович Л.Ю. про визнання договору дарування недійсним.

У червні 2021 року позивач надав суду заяву про забезпечення позову, в якій просив вжити заходи забезпечення позову, шляхом заборони вчинення реєстраційних дій в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно суб`єктами державної реєстрації стосовно квартири АДРЕСА_1 .

Вказана заява мотивована тим, що невжиття заходів забезпечення позову може ускладнити виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог про визнання договору дарування квартири АДРЕСА_1 недійсним, оскільки на сьогодні відповідачем чиняться активні дії спрямовані на її відчуження про що свідчать оголошення розклеєні по м. Дніпро.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 14 червня 2021 року відмовлено у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Ухвала суду мотивована тим, що у спірній квартирі зареєстрована малолітня дитина, яка є донькою позивача/заявника, її відчуження без його відома є не можливим, що вказує на не актуальність ризику відчуження спірного об`єкту нерухомості. Крім того, оголошення про продаж квартири, що розклеєні по м.Дніпро не є достатнім доказом, що вказує на наявність наміру її відчуження, оскільки відсутні беззаперечні відомості, які б могли свідчить, що воно відповідає волевиявленню відповідача

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просив ухвалу скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити заяву про забезпечення позову.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що існує реальна загроза відчуження квартири. Апелянт вказує, що визнання наступного відчуження квартири недійсним буде покладати на нього надмірний тягар захистити свої права.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і заявлених вимог, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а ухвалу суду без змін, з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст.149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Пунктами 1, 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України встановлено, що позов може бути забезпечено як арештом майна так і забороною вчиняти певні дії.

Згідно з ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Наприклад, обмеження можливості господарюючого суб`єкта користуватися та розпоряджатися власним майном іноді призводить до незворотних наслідків.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню рішення суду.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співрозмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

З матеріалів справи вбачається, що у спірній квартирі, зареєстрована його колишня дружина ОСОБА_3 та їх донька ОСОБА_4 яка є малолітньою.

Відповідно до приписів ЗУ «Про охорону дитинства» у взаємозв`язку з СК України, вчинення правочину стосовно нерухомого майна, право власності на яке чи право користування яким мають діти, вимагає обов`язкового попереднього дозволу органу опіки та піклування.

Згідно з нормативно-правовими актами, які регулюють діяльність органу опіки та піклування, для вирішення питань пов`язаних з правами дитини проводиться засідання на яке запрошуються батьки дитини.

Крім того, надання/отримання відповідного дозволу органу опіки та піклування на вчинення правочину пов`язаного з нерухомістю право на володіння або користування яким має дитина у формі витягу з рішення відповідної районної, районної у містах Києві та Севастополі державної адміністрації, відповідного виконавчого органу міських, районних у містах, сільських, селищних рад, є обов`язковим для нотаріуса, відповідно до Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, при посвідченні таких правочинів.

Також, відповідно до ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» у разі реєстрації місця проживання батьків за різними адресами зняття з реєстрації місця проживання дитини, якій не виповнилося 14 років, разом з одним із батьків здійснюється за письмовою згодою другого з батьків у присутності особи, яка приймає заяву, (тобто необхідний візит обох батьків до органу реєстрації) або на підставі засвідченої в установленому порядку письмової згоди другого з батьків (крім випадків, коли місце проживання дитини визначено відповідним рішенням суду або рішенням органу опіки та піклування).

З огляду на те, що у спірній квартирі зареєстрована малолітня дитина, яка є донькою позивача/заявника, її відчуження без його відома є не можливим, суд першої інстанції вірно вказав на не актуальність ризику відчуження спірного об`єкту нерухомості.

Доводи апеляційної скарги про те, що існує реальна загроза відчуження квартири, визнання наступного відчуження квартири недійсним буде покладати на нього надмірний тягар захистити свої права, - колегія суддів вважає безпідставними, необґрунтованими та такими, що спростовуються матеріалами справи.

Інші твердження апелянта колегією суддів перевірені та визнані такими, що не впливають на законність оскаржуваної ухвали.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що при розгляді вказаної заяви, судом першої інстанції були дотримані вимоги процесуального закону, а тому оскаржувана ухвала як законна та обґрунтована підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга без задоволення.

Керуючись ст.ст. 259, 367, 374, 375 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 14 червня 2021 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її проголошення і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя М.О. Макаров

Судді Е.Л. Демченко

Т.Р. Куценко