Справа № 595/1123/21
Провадження № 2/595/384/2021
У Х В А Л А

25.08.2021

місто Бучач

Бучацький районний суд Тернопільської області в складі:

головуючого судді Созанської Л.І.,

за участю секретаря судового засідання Ковалівського Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до Золотопотіцької селищної ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Золотопотіцької селищної ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Строк пропустив з поважних причин, оскільки не був обізнаний про наявність заповіту.

Ухвалою Бучацького районного суду Тернопільської області від 29 липня 2021 року відкрито провадження у даній справі та призначено справу до розгляду у підготовчому судовому засіданні.

У відповідності до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Після відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до вимог п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них, та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Проте, у позовній заяві заявлені позивачем вимоги є взаємовиключними, а тому позивачу слід викласти обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги та зазначити докази, що підтверджують вказані обставини з урахуванням такого.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За приписами частини другої статті 1272 ЦК України за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно з приписами п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у таких справах є спадкоємці, які прийняли спадщину. При неприйнятті ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Повторне визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини одним і тим же спадкоємцем законодавством не передбачено.

У даній позовній заяві позивач ОСОБА_1 зазначає, що ОСОБА_2 29 липня 2010 року склала заповіт, згідно якого Ѕ частину житлового будинку та господарських будівель, які знаходяться в АДРЕСА_1 , а також державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯБ № 358626, виданий Бучацькою РДА 21 грудня 2005 року заповіла йому, що підтверджується копією заповіту долученого до справи.

Як слідує з довідки приватного нотаріуса Бучацького районного нотаріального округу Іванів Л.І. від 15 березня 2021 року № 120/01-16, ОСОБА_1 не проживав разом із спадкодавцем ОСОБА_2 у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 та не перебував на час смерті спадкодавця на реєстраційному обліку у вищевказаному будинку, тому нотаріус позбавлений можливості завести спадкову справу після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Однак, як вбачається з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру, наданого Бучацькою державною нотаріальною конторою, після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , 18 лютого 2011 року заведено спадкову справу № 96/2011.

18 лютого 2011 року ОСОБА_1 подано до Бучацької державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, що залишилась після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Крім цього, 15 червня 2011 року до Бучацької державної нотаріальної контори від ОСОБА_3 , поступила заява про прийняття спадщини за законом, що залишилась після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якій зазначено, що, крім нього, спадкоємцями є рідний брат ОСОБА_4 та племінник ОСОБА_1 .

За наведених обставин, позивачем не обґрунтовано, чому він не може реалізувати своє право на отримання спадщини в позасудовому порядку.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону, приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху і надати позивачу строк п`ять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунені, позовна заява буде залишена без розгляду.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 95, 175, 177, 187 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Золотопотіцької селищної ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У випадку невиконання вимог даної ухвали в зазначений строк позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя: Л. І. Созанська