СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/20614/20

пр. № 2/759/2166/21

15 листопада 2021 року Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого- судді Петренко Н.О.

за участі секретаря судових засідань Сироти А.О.

позивача ОСОБА_1

представників відповідача ОСОБА_2 , ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ) про відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири,

встановив:

У листопаді 2020 року позивач звернулася до суду з позовом про стягнення з ОСОБА_4 майнову шкоду у розмірі 21 956,00 грн., яка завдана внаслідок залиття квартири.

В обгрунтування позовних вимог посилалася на те, що 13.07.2020р. за адресою АДРЕСА_3 відбулося залиття № НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_1 . Як було встановлено у подальшому, причиною залиття було потрапляння води з верхнього поверху. А саме з квартири АДРЕСА_4 , власником якої є ОСОБА_4 . Внаслідок потрапляння води у квартиру позивача майже усі кімнати у квартирі були пошкодженні та підлягають ремонту. Відповідач відмовився добровільно відшкодувати завдану шкоду. У зв`язку вищевикладеним, позивач змушена звернутись до суду , оскільки шкода була завдана з вини відповідача.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 26.11.2020р. відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін/а.с.66/.

Позивач позов підтримала та просила задовольнити з підстав викладених у позові.

Представники відповідача проти позовних вимог заперечували. Відповідач надав до суду відзив в якому зазначив, що 13.07.2020р. сталася аварійна ситуація у зв`язку з чим вночі під надмірним тиском стався порив труби у його квартирі, внаслідок чого сталося затоплення його квартири і квартири позивача. Сантехнік аварійно-сервісної компанії АСК, яка обслуговує будинок, виїхав на ліквідацію аварії 13.07.2020 о 02.30 год ночі і повідомив, що причиною пориву є високий тиск у трубах, оскільки у квартирі вся сантехніка була новою і в справному технічному стані. Вважає, що залиття квартири позивача сталося не з його вини, оскільки сталося з незалежних від нього причин, без вчинення протипраних дій, спрямованих на завдання шкоди, а внаслідок виникнення аварійної ситуації. Однак відповідач мав намір компенсувати позивачу шкоду, яка сталася внслідок виникнення аварійної ситуації. Позивачу було запропоновано реальна сума грошової компенсації, на яку вона не погодилася.Вважає, що позовні вимоги про стягнення 21 956,00 грн. є занадто завищеними, а крім того не підтверджуються належними та допустимими доказами, тобто є недоведеними.

Представником позивача надано відповідь на вказаний відзив в якому вона зазначила, що відповідач не надав суду жодного доказу, що підтверджує факту приїзду сантехніка та його висновок щодо причини аварії. Одночасно, акт про наслідки залиття житлових приміщень № 1 від 13.07.2020р., підтверджує факт залиття квартири позивача внаслідок потрапляння води з квартири відповідача через вирвану трубу подачі холодної води в бак унітазу після ремонту в квартирі відповідача. Відповідач підписав зазначений акт, як винуватець шкоди та жодних заперечень чи пояснень з боку відповідача акт не містить. Акт складений у повній відповідності до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, містить усі обов`язкові реквізити, а тому є належним та допустими доказом завдання відповідачем шкоди позивачу. А також чітко та зрозуміло вказані обсяги пошкоджень. Оцінка збитків визначена об`єктично та проведена оцінювачем, який володіє небхідною кваліфікацією та уповноважений здійснювати таку діяльність.

Суд, вислухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню за наступних підстав.

Судом встановлено, що відповідно до довідки КП КМР «Київського міського бюро технічної інвентаризації» об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_5 на праві власності зареєстрований за ОСОБА_4 /а.с. 12/.

Відповідно до акту № 1 ОСББ «Академ-2016» причиною залиття квартири АДРЕСА_6 стало потрапляння води через покриття з верхнього поверху, а саме з квартири АДРЕСА_4 /а.с.10/.

Відповідно до звіту з визначення вартості збитку нанесеного власнику майна, через пошкодження внаслідок підтоплення квартири АДРЕСА_7 вартість збитку завданого через пошкодження внаслідок підтоплення квартири АДРЕСА_6 , загальною площею 79,70 кв.м складає 21 956,00 грн./а.с.22-58/.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

При вирішенні спору про відшкодування шкоди обов`язковому з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

За правилами ст. 1192 ЦК України урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

При цьому обов`язок доказування наявності шкоди та її розміру покладається на позивача, а на відповідача - відсутність його вини в заподіянні шкоди.

У відповідності до роз`яснень, які містяться у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" від 27.03.92 року за N 6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

У свою чергу статтею 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує.

Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.

Положеннями ст. 177 ЖК України встановлено, що громадяни, зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання.

Як вбачається із матеріалів справи саме в акті чітко встановлено, що залиття квартири ОСОБА_1 ( АДРЕСА_6 ) сталося з квартири ОСОБА_4 ( АДРЕСА_4 ) через покриття з верхнього поверху, а також описані пошкодження квартири позивача.

Враховуючи викладене, суд вважає, що відповідач як власник квартири, несе обов`язок по забезпеченню схоронності належного йому на праві власності житла, санітарно-технічного та іншого обладнання у квартирі, пошкодження якого в даному випадку стало причиною залиття квартири позивача, а тому суд приходить до висновку, що відповідальність за завдану шкоду позивачу має нести саме відповідач.

Крім того, ОСОБА_4 не спростувано належними та допустимими доказами свою вину у залитті квартири позивача, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення причин залиття квартири позивача, не заявляв та не надали інших доказів щодо розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоча це є його процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди.

Відповідно до положень ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Вирішуючи питання про відшкодування позивачеві судових витрат на професійну правничу допомогу під час розгляду цієї справи, суд враховує вимоги статті 141 ЦПК України.

До матеріалів заяви про розподіл судових витрат представником було долучено договір про надання правової допомоги №14/08-20 від 14.08.2020р. та платіжні документи про оплату правової допомоги у загальному розмірі 15 700,00 грн.

В той же час, вирішуючи питання про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, суд враховує співмірність витрат на правничу допомогу заявленим позовним вимогам, а саме: складність справи, ціну позову, час, витрачений адвокатом під час судових засідань, та вважає можливим стягнути з позивача на користь відповідача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 7 850,00 грн., зменшивши їх розмір.

В порядку ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 840, 80 грн.

На підставі викладеного та керуючись 16, 23, 319, 328, 1166, 1167, 1192 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 48, 76-82, 141, 229, 259, 263-265, 268, 273, 280-283, 353 ЦПК України,-

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4 , РНОКПП не відомий, АДРЕСА_5 на користь ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_5 майнову шкоду, яка завдана внаслідок залиття квартири у розмірі 21 956,00 грн., витрати на правову допомогу у розмірі 7 850,00 грн. та судовий збір у розмірі 840, 80 грн., а всього 30 646,80 грн. (тридцять тисяч шістсот сорок шість грн.80 коп.).

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.О. Петренко