Справа № 456/2993/20
Провадження № 2-п/456/2/2021
УХВАЛА

Іменем України

16 лютого 2021 року місто Стрий

Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Шрамка Р. Т. ,

з участю секретаря: Панилик О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та заяву представника ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення, -

встановив:

Заочним рішенням Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 02.11.2020 року у справі №456/2993/20 розірвано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , зареєстрований 26 вересня 2013 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Стрию реєстраційної служби Стрийського міськрайонного управління юстиції Львівської області, актовий запис №333.

Стягнуто з ОСОБА_2 в користь ОСОБА_3 судові витрати в сумі 840 (вісімсот сорок ) грн. 80 коп..

Представник відповідача 12.11.20р. звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення та в обґрунтування заяви зазначив, що його довіритель не був повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи, не було відомо про рішення суду, не надано змоги подати відзив на позовну заяву, а тому не зміг скористатись своїми правами, щодо заперечення позовних вимог.

Про рішення суду стало відомо 04.11.20 коли отримав рішення в суді.

Наведенні докази в заяві про скасування заочного рішення є суттєвими для правильного вирішення справи, вказують на безпідставність позовних вимог.

Зважаючи на вищенаведене ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримав вимоги заяви та просить заяву задоволити та скасувати заочне рішення суду.

ОСОБА_3 в судове засідання не з?явилася та не повідомила суд про причини своєї неявки.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Згідно із ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства , скасування заочного рішення суду можливе за двох умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити.

Водночас, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

З матеріалів справи вбачається, що справа призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, що доводиться ухвалою суду від 19.08.20 (а.с.12)

Судове рішення було прийняте 02.11.20р.. (а.с.25-26), повний текст рішення виготовлено 05.11.20 (а.с.29).

Рішення суду 04.11.20р. отримано представником відповідача, що доводиться розпискою (а.с.30).

Суд викликав відповідача в судові засідання на 01.10.20 однак, у зв?язку з відсутністю відповідача за вказаною адресою, засідання було відкладено на 02.11.20 і відповідача було викликано в судове засідання, шляхом публікації судового виклику на веб-сайті суду (а.с.20).

Відповідач повторно в судове засідання не з?явився та не повідомив суду причини своєї неявки, у зв?язку з чим 02.11.20 прийнято судове рішення по суті справи оскільки, відповідач був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

В заяві про скасування судового рішення заявник посилається на неотримання викликів в судові засідання у зв?язку з відсутністю реальної можливості з?явитися в судові засідання оскільки, перебував за межами України, однак жодного доказу перебування за межами України у вигляді, паспорту громадянина України для виїзду за кордон з відмітками щодо пересікання державного кордону ним не подано.

Також, заявник посилається у заяві на те, що заява про розірвання шлюбу позивачем була подана на підставі емоцій і суд не вжив заходів для примирення сторін однак, заявник повинен був вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни однак, заявник таких доказів не подав і згідно вимог СК України, надання терміну для примирення це є правом суду.

На підставі вищенаведеного суд вважає, що підстави для скасування заочного рішення суду відсутні, оскільки заявник ОСОБА_2 , у встановленому законом порядку повідомлявся про час та місце розгляду справи та доказів, які мають значення для справи та можуть привести до ухвалення іншого рішення, протилежного заочному, суду не надано і у поданій заяві не наведено.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Тому, у зв`язку з наведеним та згідно матеріалів справи, суд вважає, що підстави для скасування заочного рішення відсутні.

Керуючись ст.ст.287, 288, 354 ЦПК України суд, -

ухвалив:

Заяву представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення Стрийського міськрайонного суду від 02.11.20 по цивільній справі №456/2993/20 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч.4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р. Т. Шрамко