Провадження № 2/761/570/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2021 року Шевченківський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді: Савицького О.А.,

при секретарі: Горюк В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Національного бюро з розслідування авіаційних подій та інцидентів з цивільними повітряними суднами про захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації,

ВСТАНОВИВ :

26.03.2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Національного бюро з розслідування авіаційних подій та інцидентів з цивільними повітряними суднами (далі - відповідач), у якому просить суд,визнати недостовірною, такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію позивача, інформацію, яка була поширена відповідачем 25.11.2016 року в мережі Інтернет в Остаточному звіті за результатами розслідування серйозного інциденту (викочування ПС за межі ЗПС) з ПС Б-737-300 UR-GBA, що стався 16.01.2016 року під час виконання посадки на аеродромі «Київ» (Жуляни) на сторінці офіційного веб-сайту Національного бюро з розслідування авіаційних подій та інцидентів з цивільними повітряними суднамиза адресою http://www.nbaai.gov.ua/uploads/pdf/Остаточний%20звіт_ UR-GBA.pdf, а саме в частині тверджень «Примітка: екіпаж недостатньо оцінив складність виконання посадки на аеродромі Київ (Жуляни) та не врахував ризик посадки на ЗПС, довжина якої близька до «короткої» ЗПС (довжина НПД ЗПС аеродрому Київ (Жуляни) 2160м) та покрита снігом. Екіпаж не мав досвіду посадки на «короткі» ЗПС. На питання комісії, КПС не міг навести приклад, коли він востаннє виконував посадку на ЗПС, довжиною менше, ніж 2 500м. Екіпаж вперше виконував посадку на аеродромі Київ (Жуляни) на одному типі ПС. Зазначені факти вказують на наявність ризиків для виконання безпечної посадки. (Сторінка 27 Остаточного звіту)», «1. Професійна підготовка екіпажу для виконання посадки в аеропорту Київ (Жуляни) недостатня. (Сторінка 51 пункту 1 Висновків остаточного звіту)»; зобов`язати відповідача спростувати протягом тижня з дня набрання рішенням суду законної сили недостовірну інформацію про позивача, аналогічним способом; зобов`язати відповідача відкликати Остаточний звіт за результатами розслідування серйозного інциденту (викочування ПС за межі ЗПС) з ПС Б-737-300 UR-GBA, що стався 16.01.2016 року під час виконання посадки на аеродромі «Київ» (Жуляни) з Національного бюро з розслідування авіаційних подій та інцидентів з цивільним повітряними суднами, Державної авіаційної служби України, ПрАТ «Авіакомпанія «Міжнародні авіалінії України», КП «Міжнародний аеропорт «Київ»(Жуляни), Державного підприємства обслуговування повітряного руху України, Національної Ради з безпеки на транспорті (США), Компанії «Боїнг» (США), Міжнародної організації цивільної авіації; стягнути з відповідачів на користь позивача судові витрати пов`язані з розглядом цієї справи.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що вищенаведена інформація, поширена відповідачем відносно позивача, є недостовірною, такою що порочить його честь, гідність та ділову репутацію, оскільки вона спотворила та принизила оцінку професійних якостей позивача перед колегами, працівниками галузі цивільної авіації, державного органу, що реалізовує політку в сфері цивільної авіації. Ця оцінка поставила під сумнів наявність у позивача необхідного досвіду льотної діяльності, виконання позивачем зобов`язань щодо забезпечення безпеки пасажирів та членів екіпажу, створила враження його легковажного відношення до своїх посадових обов`язків.

За вказаних обставин, посилаючись на порушення своїх прав та законних інтересів позивач звернувся до суду з цим позовом, який просить задовольнити з підстав, передбачених ст.ст. 32, 68 Конституції України та ст.ст. 15, 277, 301, 302 ЦК України..

Ухвалою від 29.03.2019 року відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

10.05.2019 року через канцелярію суду представник відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому останній виклав свої заперечення та просив суд відмовити у задоволенні позову.

19.08.2019 року в підготовчому судовому засіданні представник позивача заявив клопотання про врегулювання спору за участі судді, при цьому представник позивача просив суд оголосити перерву для узгодженості позиції відповідача.

В підготовчому засіданні 11.08.2020 року представник позивача просив суд не розглядати раніше подане клопотання про врегулювання спору за участі судді.

Ухвала від 11.08.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив суд їх задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував щодо задоволення позовних вимог у повному обсязі з підстав викладених у відзиві на позов.

Вислухавши пояснення учасників судового розгляду справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що 25.11.2016 року через мережу Інтернет, а саме на сторінці офіційного веб-сайту Національного бюро з розслідування авіаційних подій та інцидентів з цивільними повітряними суднами за адресою http://www.nbaai.gov.ua/uploads/pdf/Остаточний%20звіт_ UR-GBA.pdf було поширено Остаточний звіт за результатами розслідування серйозного інциденту (викочування ПС за межі ЗПС) з ПС Б-737-300 UR-GBA, що стався 16.01.2016 року під час виконання посадки на аеродромі «Київ» (Жуляни) (далі по тексту - Звіт).

Крім цього, позивач зазначає, що такий Звіт був надісланий Національному бюро з розслідування авіаційних подій та інцидентів з цивільним повітряними суднами, Державній авіаційній службі України, ПрАТ «Авіакомпанія «Міжнародні авіалінії України», КП «Міжнародний аеропорт «Київ»(Жуляни), Державному підприємству обслуговування повітряного руху України, Національній Раді з безпеки на транспорті (США), Компанії «Боїнг» (США), Міжнародній організації цивільної авіації. Дані обставини не заперечувалися відповідачем.

Позивач, як на підставу для задоволення позовних вимог, посилається на те, що інформація викладена в Звіті, поширена відповідачем, є недостовірною, такою що порочить його честь, гідність та ділову репутацію, оскільки вона не відповідає дійсності, нічим не доведена та не підтверджена, а також формує негативну громадську думку щодо позивача.

Згідно зі ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Частиною 4 статті 32 Конституції України визначено, що кожному гарантується судовий захист права спростувати недостовірну інформацію про себе.

Згідно з ч.1 ст. 201 ЦК України особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров`я, життя; честь, гідність і ділова репутація; …, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством.

У відповідності до глави 22 ЦК України до особистих немайнових прав включені, зокрема, право на повагу до гідності та честі (стаття 297) та право на недоторканність ділової репутації (стаття 299). Гідність та честь фізичної особи, її ділова репутація є недоторканними (згідно із частиною другою статті 297 та частиною першою статті 299 ЦК України).

Фізична особа має право на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. (згідно із частиною першою статті 275 ЦК України). Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі (ч.3 ст. 297 ЦК України). Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації (ч.2 ст. 299 ЦК України).

Зважаючи на ст. 1 Закону України «Про інформацію» під інформацією розуміють документовані або публічно оголошені відомості про події та явища, що відбуваються у суспільстві, державі та навколишньому природному середовищі.

Відповідно до ч.1 ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушені внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

З огляду на пункт 15 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27.02.2009 р. № 1, при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.

В даному конкретному випадку, судом встановлено, що Комісія, призначена наказом директора Національного бюро з розслідування авіаційних подій та інцидентів з цивільними повітряними суднами від 16.01.2016 року № 5, провела розслідування серйозного інциденту (викочування ПС за межі ЗПС) з ПС Б-737-300 UR-GBA, що стався 16.01.2016 року під час виконання посадки на аеродромі «Київ» (Жуляни) та у своєму Звіті надали висновки щодо причин та супутніх факторів події.

Так, 25.11.2016 року на офіційного сторінці веб-сайту Національного бюро з розслідування авіаційних подій та інцидентів з цивільними повітряними суднами,за адресою http://www.nbaai.gov.ua/uploads/pdf/Остаточний%20звіт_ UR-GBA.pdf, був опублікований Звіт, в якому була викладена інформація, яку позивач просить спростувати, наступного змісту: «Примітка: екіпаж недостатньо оцінив складність виконання посадки на аеродромі Київ (Жуляни) та не врахував ризик посадки на ЗПС, довжина якої близька до «короткої» ЗПС (довжина НПД ЗПС аеродрому Київ (Жуляни) 2160м) та покрита снігом. Екіпаж не мав досвіду посадки на «короткі» ЗПС. На питання комісії, КПС не міг навести приклад, коли він востаннє виконував посадку на ЗПС, довжиною менше, ніж 2 500м. Екіпаж вперше виконував посадку на аеродромі Київ (Жуляни) на одному типі ПС. Зазначені факти вказують на наявність ризиків для виконання безпечної посадки. (Сторінка 27 Остаточного звіту)», «1. Професійна підготовка екіпажу для виконання посадки в аеропорту Київ (Жуляни) недостатня. (Сторінка 51 пункту 1 Висновків остаточного звіту)».

Згідно з ч.1 ст. 9 Повітряного Кодексу України розслідування авіаційних подій, інцидентів та надзвичайних подій з цивільними повітряними суднами і літальними апаратами України та іноземними цивільними повітряними суднами, які сталися на території України, а також порушення вимог щодо використання повітряного простору України здійснює спеціалізована експертна установа з розслідування авіаційних подій , що утворюється та статус якої визначається Кабінетом Міністрів України (далі - Експертна установа з розслідування авіаційних подій).

У пункті 3 Положення про Національне бюро з розслідування авіаційних подій та інцидентів з цивільними повітряними суднами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.03.2012 року № 228, зазначено, що Національне бюро є державною спеціалізованою експертною установою з розслідування авіаційних подій та інцидентів з цивільними повітряними суднами в Україні.

Відповідно до положень ч.1, 3 ст. 119 Повітряного Кодексу України, усі авіаційні події, серйозні інциденти, інциденти, надзвичайні події та пошкодження повітряних суден на землі, що сталися на території України, а також порушення порядку використання повітряного простору України підлягають обов`язковому розслідуванню з метою встановлення їх причин і вжиття заходів щодо запобігання таким подіям у майбутньому, яке є технічним розслідуванням. Експертна установа з розслідування авіаційних подій надає висновки та рекомендації з метою запобігання авіаційним подіям, серйозним інцидентам, інцидентам, надзвичайним подіям та пошкодженням повітряних суден на землі. Експертна установа з розслідування авіаційних подій за результатами розслідування не приймає рішення про вину чи відповідальність юридичних або фізичних осіб.

Отже, з огляду на викладене, повноваження Національного бюро з розслідування авіаційних подій та інцидентів з цивільними повітряними суднами, як експертної установи, стосуються технічного розслідування інцидентів з метою встановлення його причин і вжиття заходів щодо запобігання таким подіям у майбутньому, при цьому висновок експертної установи носить рекомендаційний характер та не може використовуватися адміністративними, службовими, прокурорськими, судовими органами, страховиками для встановлення вини або відповідальності.

Враховуючи викладене, суд вважає, що інформація викладена в Звіті не може бути спростованою та визнаною такою, що є недостовірною та принижує честь та гідність позивача, оскільки вона зазначена в висновку експертної установи, складеному фахівцями в певній галузі, як це визначено Повітряним Кодексом України, які надавали свою оцінку подіям, які відбулись 16.01.2016 року під час виконання посадки на аеродромі «Київ» (Жуляни), з метою встановлення причин і вжиття заходів щодо запобігання в майбутньому всіма льотчиками, а не тільки конкретним льотним екіпажем, таким подіям, тобто фактично вказана інформація є своєрідними оціночними судженням експертів, крім того у вказаних судженнях не згадується конкретно особа позивача, а йдеться в цілому про дії екіпажа, а тому суд приходить до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 95, 141, 229, 258, 259, 263-266, 268, 273, 352, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ :

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні позову до Національного бюро з розслідування авіаційних подій та інцидентів з цивільними повітряними суднами про захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м.Києва протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано, або після перегляду рішення в апеляційному порядку, якщо його не скасовано.

Суддя: