ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1668/21 Справа № 211/6285/20 Суддя у 1-й інстанції - Середня Н. Г. Суддя у 2-й інстанції - Барильська А. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2021 року м.Кривий Ріг

справа № 211/6285/20

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Барильської А.П.,

суддів - Бондар Я.М., Зубакової В.П.,

секретар судового засідання Голуб О.О.

сторони:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі, в порядку спрощеного позовного провадження, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04 листопада 2020 року, яка постановлена суддею Середньою Н.Г. у м. Кривому Розі Дніпропетровської області та повний текст ухвали складено 04 листопада 2020 року, -

ВСТАНОВИВ:

В жовтні 2020 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, в якому просив суд визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 17.10.2018 року, який укладений між відповідачами по справі, посилаючись на відсутність права у ОСОБА_3 на продаж вказаної квартири.

Одночасно з позовом ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нежитлове приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , оголосивши заборону на його відчуження та заборону будь-яким особам вчиняти відносно нерухомого майна будь-які дії. Крім того, ОСОБА_1 просив суд заборонити Державній архітектурно-будівельній інспекції та її територіальним підрозділам, у тому числі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції України в Дніпропетровській області приймати в експлуатацію, як новостворений (закінчений будівництвом) об`єкт нерухомого майна, нежиле приміщення за вищезазначеною адресою та заборонити державним реєстраторам виконавчого комітету Криворізької міської ради здійснювати державну реєстрацію речових прав на вказаний об`єкт нерухомого майна.

В обґрунтування клопотання позивач посилався на проведення відповідачем ОСОБА_2 будівельних робіт за вказаною адресою, що підтверджується робочим проектом реконструкції квартири під магазин продовольчих товарів та договором підряду із субпідрядником на ремонтно-будівельні роботи № 3 від 17.03.2019 року, а тому у нього є підстави вважати, що існує ймовірність відчуження вказаного нежитлового приміщення третім особам, оскільки після завершення будівельних робіт відповідачем та державної реєстрації речових прав на нерухоме майно ОСОБА_2 стане власником новоствореного об`єкта нерухомого майна за вказаною адресою, що може утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення.

Ухвалою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04 листопада 2020 року заяву ОСОБА_1 задоволено частково.

Забезпечено позов шляхом накладення арешту на нежитлове приміщення, розташоване на першому поверсі чотирьохповерхового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , що зареєстроване за ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 ), оголосивши заборону на його відчуження.

В задоволенні іншої частини вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі позивач просить скасувати ухвалу суду першої інстанції в частині відмови забезпечити позов шляхом заборони Державній архітектурно-будівельній інспекції та її територіальним підрозділам, у тому числі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції України в Дніпропетровській області, приймати в експлуатацію, як новостворений (закінчений будівництвом) об`єкт нерухомого майна, нежиле приміщення, розташоване на першому поверсі чотирьохповерхового будинку за адресою: АДРЕСА_2 та заборонити державним реєстраторам виконавчого комітету Криворізької міської ради здійснювати державну реєстрацію речових прав на вказаний об`єкт нерухомого майна та постановити в цій частині нову ухвалу, якою задовольнити вказані вимоги посилаючись на те, що відповідачем ОСОБА_2 проводяться будівельні роботи в нежилому приміщенні, яке розташоване на першому поверсі чотирьохповерхового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується робочим проектом реконструкції квартири під магазин продовольчих товарів та договором підряду із субпідрядником на ремонтно-будівельні роботи № 3 від 17.03.2019 року, а тому є підстави вважати, що існує ймовірність відчуження вказаного нежитлового приміщення третім особам, оскільки після завершення будівельних робіт відповідачем та державної реєстрації речових прав на нерухоме майно ОСОБА_2 стане власником новоствореного об`єкта нерухомого майна за вказаною адресою, що може утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Заслухавши суддю-доповідача, відповідача ОСОБА_2 та його представника ОСОБА_4 , які, кожен окремо, заперечували проти задоволення апеляційної скарги та просили залишити без змін ухвалу суду першої інстанції, представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_5 , яка заперечувала проти задоволення апеляційної скарги та просила залишити без змін ухвалу суду першої інстанції, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах вимог заяви про забезпечення позову та доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, з наступних підстав.

Як встановлено судом та вбачається із матеріалів справи, в провадженні Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири. Предметом позову є визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 17.10.2018 року.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нежитлове приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , оголосивши заборону на його відчуження та заборону будь-яким особам вчиняти відносно нерухомого майна будь-які дії. Крім того, ОСОБА_1 просив суд заборонити Державній архітектурно-будівельній інспекції та її територіальним підрозділам, у тому числі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції України в Дніпропетровській області приймати в експлуатацію, як новостворений (закінчений будівництвом) об`єкт нерухомого майна, нежиле приміщення за вищезазначеною адресою та заборонити державним реєстраторам виконавчого комітету Криворізької міської ради здійснювати державну реєстрацію речових прав на вказаний об`єкт нерухомого майна.

Ухвалою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04 листопада 2020 року заяву ОСОБА_1 задоволено частково та забезпечено позов шляхом накладення арешту на нежитлове приміщення, розташоване на першому поверсі чотирьохповерхового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , що зареєстроване за ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 ), оголосивши заборону на його відчуження.

Ухвала суд першої інстанції в цій частині не оскаржена.

Відмовляючи ОСОБА_1 в задоволенні його заяви про забезпечення позову шляхом заборони Державній архітектурно-будівельній інспекції та її територіальним підрозділам, у тому числі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції України в Дніпропетровській області, приймати в експлуатацію, як новостворений (закінчений будівництвом) об`єкт нерухомого майна, нежиле приміщення, розташоване на першому поверсі чотирьох поверхового будинку за адресою: АДРЕСА_2 та заборони державним реєстраторам виконавчого комітету Криворізької міської ради здійснювати державну реєстрацію речових прав на вказаний об`єкт нерухомого майна, суд першої інстанції виходив з відсутності правових підстав для задоволення заяви позивача в цій частині.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити, передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною третьою статті 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ч.1 ст. 151 ЦПК України у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати з обґрунтуванням його необхідності; ціну позву, про забезпечення якого просить заявник та інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до ч.5 ст. 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

З аналізу статей 150-153 ЦПК України можна дійти висновку, що забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог. При цьому забезпечення позову спрямоване, перш за все, проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його тощо.

Зазначена правова норма прямо визначає як форму і порядок звернення до суду із клопотанням про вжиття заходів забезпечення позову, так і підстави для його забезпечення.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки у відповідно до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

При цьому, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Як роз`яснено в п. 1, п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 № 9, єдиною підставою для забезпечення позову є відповідне клопотання у формі мотивованої заяви будь-якої з осіб, котрі беруть участь у справі. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір і існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом позову є визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1 .

Рішенням Виконкому Криворізької міської ради від 13.02.2019 року «Про переведення житлового приміщення в нежитлове», переведено приміщення за адресою: АДРЕСА_2 , з житлового в нежитлове. Власнику приміщення ОСОБА_2 надано дозвіл на оформлення проектної документації, виконання будівельних робіт, тощо. Суду надано як копію зазначеного рішення, так і копії робочого проекту реконструкції спірної квартири під магазин продовольчих товарів, договір підряду із субпідрядником на ремонтно-будівельні роботи від 17.03.2019 року за вказаною адресою.

Крім того, суду апеляційної інстанції надано копію рішення виконавчого комітету Довгинцівської районної у місті ради № 324 від 09 жовтня 2020 року, відповідно до якого було розглянуто заяву ОСОБА_2 , щодо уточнення поштової адреси вбудованому в перший поверх чотириповерхового житлового будинку нежитловому приміщенню магазину продовольчих товарів « ІНФОРМАЦІЯ_1 », розташованому по АДРЕСА_4 після реконструкції квартири ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідно до якого вбудованому в перший поверх чотириповерхового житлового будинку нежитловому приміщенню магазину продовольчих товарів «Чай-кава» з дегустацією, загальною площею приміщень 70,7 м.кв присвоєно поштову адресу АДРЕСА_5 .

Відповідно до наданого суду апеляційної інстанції витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за ОСОБА_2 , на підставі договору купівлі-продажу від 17.10.2018 року, декларації про готовність об`єкта до експлуатації та рішення виконавчого комітету Довгинцівської районної у місті Ради № 324 від 09 жовтня 2020 року, зареєстровано право власності на приміщення АДРЕСА_6 .

Наведене вище свідчить про те, що в даному випадку відсутні правові підстави для заборони Державній архітектурно-будівельній інспекції та її територіальним підрозділам, у тому числі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції України в Дніпропетровській області, приймати в експлуатацію, як новостворений (закінчений будівництвом) об`єкт нерухомого майна, нежиле приміщення, розташоване на першому поверсі чотирьох поверхового будинку за адресою: АДРЕСА_2 та заборони державним реєстраторам виконавчого комітету Криворізької міської ради здійснювати державну реєстрацію речових прав на вказаний об`єкт нерухомого майна.

При цьому не можуть бути підставою для скасування ухвали суду першої інстанції в оскаржуваній частині доводи апеляційної скарги про те, що відповідачем ОСОБА_2 проводяться будівельні роботи в нежилому приміщенні, яке розташоване на першому поверсі чотирьох поверхового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується робочим проектом реконструкції квартири під магазин продовольчих товарів та договором підряду із субпідрядником на ремонтно-будівельні роботи № 3 від 17.03.2019 року, а тому є підстави вважати, що існує ймовірність відчуження вказаного нежитлового приміщення третім особам, оскільки після завершення будівельних робіт відповідачем та державної реєстрації речових прав на нерухоме майно ОСОБА_2 стане власником новоствореного об`єкта нерухомого майна за вказаною адресою, що може утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення з тих підстав, що новоствореному об`єкту нерухомого майна присвоєно нову поштову адресу, а саме: приміщення АДРЕСА_6 , та за відповідачем ОСОБА_2 зареєстровано право власності на вказане нерухоме майно з новою адресою, що свідчить про неможливість задоволення вимог позивача про заборону Державній архітектурно-будівельній інспекції та її територіальним підрозділам, у тому числі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції України в Дніпропетровській області, приймати в експлуатацію, як новостворений (закінчений будівництвом) об`єкт нерухомого майна, нежиле приміщення, розташоване на першому поверсі чотирьох поверхового будинку за адресою: АДРЕСА_2 та заборону державним реєстраторам виконавчого комітету Криворізької міської ради здійснювати державну реєстрацію речових прав на вказаний об`єкт нерухомого майна.

За таких обставин, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376,381,382 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04 листопада 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 10 лютого 2021 року.

Головуючий:

Судді: