Справа № 144/1619/20
Провадження № 2/144/389/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" вересня 2021 р. Теплицький районний суд Вінницької області

в складі: головуючого судді - Германа О.С.,

секретаря Пігулі А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Теплик справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями цивільна справа № 144/1619/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини, була передана судді Герману О.С. 09 грудня 2020 року.

Ухвалою про відкриття провадження від 18 грудня 2020 року судове засідання було призначено на 25 травня 2021 року.

У судові засідання призначені на 25 травня 2021 року, 11 червня 20201 року та на 07 вересня 2021 року, позивач не з`явивлася, з невідомих суду причин, хоча про місце, день та час розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином, причини неявки суд не повідомила, заяв про розгляд справи за її відсутність до суду не надходило.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно правової позиції, викладеної в постанові Верховного Суду від 01.08.2018 у справі №359/4521/15-ц, системний аналіз вищевказаних норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки позивача в судове засідання і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно дост. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини`на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

З матеріалів справи слідує, що позивач була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, будучи ініціатором цієї справи в судове засідання повторно не з`явилася, про причини неявки суду не повідомила, заяви про розгляд справи за її відсутність до суду не надала.

Отже, в даному випадку існують усі підстави, передбачені ч.5 ст.223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, для залишення позову без розгляду.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 223, 257, 259-261, 352-354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, безпосередньо до Вінницького апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя