Справа № 591/3359/19
Провадження № 2/591/134/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

5 лютого 2021 року м.Суми

Зарічний районний суд м. Суми в складі:

головуючого судді Шелєхової Г.В.

за участю секретаря судового засідання Товстухи Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Суми цивільну справу №591/3359/19 за позовом ОСОБА_1 , яка діє від власного імені та в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 до Російської Федерації про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду з вказаним позовом. Справа перебувала в провадженні у судді Грищенко О.В.

Згідно розпорядження №262 та протоколу повторного автоматизованого розподілу справу передано судді Шелєховій Г.В.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про день та час слухання справи сповіщалися.

Суд, дослідивши наявні матеріали справи, дійшов наступних висновків.

Згідно змісту позовної заяви позивач ставить питання про стягнення з Російської Федерації моральної шкоди. Тобто відповідачем в даній справі є іноземна держава.

Положеннями частини першої статті 4 ЦПК України закріплено право кожної особи в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до положень статті 12 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (а отже, і рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості).

Відповідно до Положення про дипломатичні представництва та консульські установи іноземних держав в Україні, затвердженого Указом Президента від 10 червня 1993 року № 198/93, Україна гарантує додержання положень Віденської конвенції 1961 року та Віденської конвенції про консульські зносини від 24 квітня 1963 року.

Пред`явлення позову до іноземної держави, забезпечення позову та звернення стягнення на майно іноземної держави, яке знаходиться в Україні, відповідно до статті 32 Віденської конвенції 1961 року можуть бути допущені лише за згодою компетентних органів відповідної держави.

Положення зазначеної норми міжнародного договору конкретизовано у статті 79 Закону України «Про міжнародне приватне право».

6 січня 2021 року судом направлено Посольству Російської Федерації копію позовної заяви з додатками для з`ясування, чи є згода дипломатичного представництва Російської Федерації, як компетентного органу держави Російської Федерації на розгляд спору у судах України.

Повідомлення суду отримано Посольством Російської Федерації 18 січня 2021 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням.

До цього часу згода дипломатичного представництва Російської Федерації суду не надана.

Стаття 79 Закону України «Про міжнародне приватне право» встановлює судовий імунітет, відповідно до якого пред`явлення позову до іноземної держави, залучення іноземної держави до участі у справі як відповідача або третьої особи, накладення арешту на майно, яке належить іноземній державі та знаходиться на території України, застосування щодо такого майна інших засобів забезпечення позову і звернення стягнення на таке майно можуть бути допущені лише за згодою компетентних органів відповідної держави, якщо інше не передбачено міжнародним договором України або законом України.

Як передбачено частиною четвертою статті 79 Закону України «Про міжнародне приватне право», у тих випадках, коли в порушення норм міжнародного права України, її майну або представникам в іноземній державі не забезпечується такий же судовий імунітет, який згідно з частинами першою та другою цієї статті забезпечується іноземним державам, їх майну та представникам в Україні, Кабінетом Міністрів України може бути вжито до цієї держави, її майна відповідних заходів, дозволених міжнародним правом, якщо тільки заходів дипломатичного характеру не достатньо для врегулювання наслідків зазначеного порушення норм міжнародного права.

У міжнародному приватному праві під імунітетом розуміють непідлеглість однієї держави законодавству та юрисдикції іншої. Імунітет ґрунтується на суверенітеті держав, їх рівності та означає, що жодна з них не може здійснювати свою владу над іншою державою, її органами, майном. Це принцип вилучення держави та її органів з-під юрисдикції іншої держави. Судовий імунітет полягає в непідсудності держави без її згоди судам іншої держави.

Закон України «Про міжнародне приватне право» встановлює судовий імунітет щодо іноземної держави за відсутності згоди компетентних органів відповідної держави на залучення її до участі у справі у національному суді іншої держави.

Таким чином, бути учасником справи в судах іншої держави кожна суверенна держава може тільки з її явно вираженої згоди, висловленої через уповноважених на це осіб.

У разі, якщо такої згоди не отримано, посольство не може набувати процесуального статусу відповідача у цивільному процесі.

Аналогічна правова позиція висловлена в Постановах Верховного Суду від 17 червня 2020 року у справі №711/15/19 та від 4 листопада 2020 року у справі №280/1380/19.

Оскільки відповідач, володіючи судовим імунітетом, не надав згоди на участь у якості сторони у цій справі, зазначений спір не підлягає розгляду в порядку ЦПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи вищевикладене провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 79 Закону України «Про міжнародне право» ст. 255 ЦПК України ,

У Х В А Л И В :

Закрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , яка діє від власного імені та в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 до Російської Федерації про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду шляхом подачі в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги. В разі проголошення вступної та резолютивної частини судового рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарги подаються учасниками справи через Зарічний районний суд м. Суми.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали буде виготовлено 5 лютого 2021 року.

Суддя Г.В.Шелєхова