Єдиний унікальний номер 722/278/21
Номер провадження 2/722/158/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2021 року Сокирянський районний суд Чернівецької області

в складі:

головуючого судді Унгуряна С.В.

секретаря судових засідань Ткач Н.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Сокиряни в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області та Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області про визнання права власності на земельну частку (пай),

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Соник В.В., діючи в інтересах ОСОБА_1 , звернувся в суд із вказаним вище позовом, у якому просив визнати за ОСОБА_1 право власності на земельну частку (пай) в землях колективної власності колишнього колгоспу «Коболчинський» за рахунок вільних земель на території Сокирянської міської ради Чернівецької області.

На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.09.2021 року вказаний позов передано до провадження судді Сокирянського районного суду Чернівецької області Унгуряна С.В.

Ухвалою судді від 05.03.2021 року з підстав, передбачених ч.3 ст.175 ЦПК України, позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою судді від 29.03.2021 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання, яке неодноразово відкладалося за клопотаннями представника позивача.

Ухвалою суду від 30.06.2021 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду в частині позовних вимог заявлених до Сокирянської РДА.

Ухвалою суду від 29.07.2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду по суті на 14.30 год. 18.08.2021 року.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Частиною 1 статті 64 ЦПК України передбачено, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальна права та обов`язки.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

В судове засідання 18.08.2021 року позивачка ОСОБА_1 не з?явилася, відомості щодо належного її повідомлення про час і місце розгляду справи відсутні. Представник позивачки ОСОБА_2 , будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, надіславши до суду клопотання про відкладення розгляду справи, мотивуючи тим, що з 10.08.2021 року по 25.08.2021 року він перебуватиме у відпустці. При цьому, будь-яких доказів на підтвердження поважності зазначеної у клопотанні причини неявки суду не надав.

У зв?язку з наведеним, розгляд справи відкладено на 10.30 год. 28.09.2021 року.

В судове засідання 28.09.2021 року позивачка ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, не з?явилася та про причини своєї неявки суд не повідомила. Представник позивачки ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, відомості щодо належного його повідомлення про час і місце розгляду справи відсутні.

У зв?язку з наведеним, а також враховуючи участь судді у розгляді іншої справи, розгляд даної справи відкладено на 12.00 год. 05.11.2021 року.

В судове засідання 05.11.2021 року представник позивачки ОСОБА_2 , будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, не з?явився та про причини своєї неявки суд не повідомив. Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, подавши до суду письмову заяву про відкладення розгляду справи, у зв?язку із зайнятістю її представника в іншому судовому процесі в іншому суді. При цьому, будь-яких доказів на підтвердження поважності причин неявки суду не надала.

У зв?язку з наведеним, розгляд справи відкладено на 11.00 год. 01.12.2021 року.

В судове засідання 01.12.2021 року позивачка ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, не з?явилася та про причини своєї неявки суд не повідомила. Представник позивачки ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, надіславши до суду письмове клопотання про відкладення розгляду справи, яке обгрунтовував тим, що 01.12.2021 року він бере участь в іншій справі №726/1900/21, яка призначена до розгляду на 10.30 год. в Садгірському районному суді м.Чернівці.

Заяв від позивачки та її представника про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходило.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 11.03.2021 року у справі №558/9/18 (провадження№61-13892св20).

З огляду на викладені обставини, а також враховуючи зазначені правові висновки Верховного Суду, суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 до Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області та Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області про визнання права власності на земельну частку (пай) слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст.44, 64, 131, 257 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Сокирянської міської ради Дністровського району Чернівецької області та Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області про визнання права власності на земельну частку (пай) залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Чернівецького апеляційного суду через Сокирянський районний суд Чернівецької області протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Суддя С.В.Унгурян