Справа № 758/4671/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 лютого 2021 року м.Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Петрова Д.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бойко Олег Володимирович, про визнання права спадкування за заповітом та встановлення факту прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 05.04.2019 звернулася до суду із вищезазначеним позовом.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.01.2021, цивільну справу № 758/4671/19 (номер провадження 2/758/4780/21) передано судді Подільського районного суду м. Києва Петрову Д.В., на підставі рішень зборів суддів Подільського районного суду м. Києва № 1 від 04.01.2021, № 2 від 12.01.2021 та № 3 від 14.01.2021.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Позов за змістом і формою повинен відповідати вимогам ст. ст. 175-177 ЦПК України.

Відповідно до п.п. 6, 7, 9, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, вказані відомості у позовній заяві позивачкою не зазначені.

Крім того, у позовній заяві позивачем не зазначено до якого саме відповідача вона звертається з позовними вимогами.

Суд зауважує, що відповідачами в справах про визнання права власності у порядку спадкування мають бути інші спадкоємці за заповітом або за законом, які претендують на отримання у власність спадкового майна. Коли інші спадкоємці за заповітом або за законом відсутні, вимоги про визнання права власності на спадкове майно заявляються до органу місцевого самоврядування в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться відповідне спадкове майно. Нотаріуси не виступають в даній категорії справ відповідачами.

Тобто позивачці слід уточнити суб`єктний склад поданої позовної заяви.

Також, згідно ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» в якому вказується, що за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину у судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися за правилами позовного провадження. Таким чином, особа має право звернутися до суду тільки після отримання у нотаріуса відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Звернення до суду до цього моменту є передчасним, і в такому випадку суди підміняють органи нотаріату, що не відповідає закону.

Однак, звертаючись до суду із даною заявою в останній не викладено обставин та не зазначено доказів отримання письмової відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, як видача свідоцтва про право на спадщину, тобто доказів того, що її законні права та інтереси кимось порушені, тому підлягають відновленню, при цьому сама заявниця зауважує, що вона є такою, що прийняла спадщину.

Згідно з частиною 4 статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з поданої позовної заяви, то в ній заявлено вимогу у справі окремого провадження (про встановлення факту, що має юридичне значення), а також позовну вимогу майнового характеру (про визнання права власності в порядку спадкування).

Відповідно до частини першої статті 4 цього Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Судовий збір за подання позовної заяви майнового характеру становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір за заяви у справі окремого провадження встановлено на рівні 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» (станом на день звернення позивача до суду) з 1 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1921,00 грн.

Беручи до уваги наведене, ставка судового збору за звернення до суду з цим позовом за вимогу майнового характеру складає 1921,00*0,4=768,40 грн., щодо заяви у справі окремого провадження 1921,00*0,2=384,20 грн.

Згідно з доданою до позовної заяви квитанцією про сплату судового збору № 34 від 05.04.2019, позивачем ОСОБА_1 сплачено судовий збір лише у сумі 768,40 грн., отже доплаті підлягає судовий збір у розмірі 384, 20 грн.

З реквізитами для сплати судового збору можна ознайомитись за посиланням: https://pd.ki.court.gov.ua/sud2607/gromadyanam/rs/.

З огляду на викладене, позивачу ОСОБА_1 потрібно усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду оригіналу квитанції про доплату судового збору.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. ст. 175-177 ЦПК України.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, керуючись положеннями ст. ст. 175-177, 185, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бойко Олег Володимирович, про визнання права спадкування за заповітом та встановлення факту прийняття спадщини - залишити без руху та надати позивачці десятиденний строк з дня вручення копії даної ухвали для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Роз`яснити позивачці, що якщо остання відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, в тому числі сплатить суму судового збору (якщо на такий недолік є вказівка в даній ухвалі), позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивачка не усунула недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяД. В. Петров