Справа № 619/2102/21
Провадження № 2-зз/638/123/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді за участю: секретаря судового засідання представника заявника та третьої особи представника позивача- Поволяєвої О.В., - ОСОБА_1 , - ОСОБА_2 , - ОСОБА_3 ,

розглянувши заяву представника ОСОБА_4 адвоката Лузана Олександра Сергійовича про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_6 про встановлення факту проживання чоловіка і жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу, про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та про поділ майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

31.08.2021 року представник ОСОБА_4 адвокат Лузан О.С. звернувся до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, вжитих у цивільній справі № 619/2102/21.

Заяву мотивовано тим, що в провадженні Дергачівського районного суду Харківської області перебувала цивільна справа № 619/2102/21 за заявою ОСОБА_5 про забезпечення позову, поданою 29.04.2021 року до подання позовної заяви.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 05.05.2021 року заяву про забезпечення позову задоволено.

Заходи забезпечення позову підлягають скасуванню з підстави порушення Дергачівським районним судом Харківської області правил виключної підсудності при вирішенні питання щодо забезпечення позову. Крім того, при поданні ОСОБА_5 заяви про забезпечення позиву ним не було надано доказів наявності обставин, з якими пов`язується застосування заходів забезпечення, а лише наведені припущення, що невжиття заходів забезпечення позову може ускладнити або унеможливити виконання судового рішення. В заяві про забезпечення позову також не зазначено ціну позову, про забезпечення якої просить заявник, та пропозицію щодо зустрічного забезпечення.

19.11.2021 року представником ОСОБА_4 адвокатом Лузаном О.С. також подано клопотання про постановлення окремої ухвали, в якій просив суд постановити окрему ухвалу щодо ОСОБА_5 у зв`язку з порушенням ним норм кримінального законодавства, а саме ст. 182 КК України.

В судовому засіданні представник ОСОБА_4 та ОСОБА_6 адвокат Мосейчук А.І. заяву про скасування заходів забезпечення позову та клопотання про постановлення окремої ухвали підтримала, просила суд їх задовольнити. Надала пояснення, аналогічні тим, що були викладені у заяві про скасування заходів забезпечення позову та клопотанні про постановлення окремої ухвали. Також наголошувала на тому, що заходи забезпечення позову підлягають скасуванню у зв`язку з тим, що ОСОБА_5 не було пред`явлено до суду позов протягом десяти днів. Копія позову, що міститься в матеріалах справи не може вважатися належним чином виконаною умовою щодо строку пред`явлення позову у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви, оскільки поданому заявником позову присвоєний інший номер справи. Заява про забезпечення позову подана до моменту подачі позовної заяви, зважаючи на що суд був позбавлений можливості проаналізувати зміст позовних вимог. Доказів наявності конфлікту між сторонами не додано. На момент розгляду заяви про скасування заходів забезпечення позову провадження у справі за позовом не відкрито, позов перебуває без руху. Позовні вимоги, заявлені у позові відрізняються від тих, про намір подати які зазначено в заяві про забезпечення позову.

Представник ОСОБА_5 адвокат Михайлова О.С. проти скасування заходів забезпечення позову заперечувала, зазначила, що ризики невиконання судового рішення станом на час розгляду заяви продовжують існувати, що підтверджується розміщеними на сайті оголошеннями про продаж нерухомого майна (квартири), яке є предметом спору. Клопотання про постановлення окремої ухвали є необґрунтованим та безпідставним.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд дійшов висновку, що заява про скасування заходів забезпечення позову не підлягає задоволенню зважаючи на наступне.

Судом встановлені наступні фактичні дані та відповідні ним правовідносини.

30.04.2021 року ОСОБА_5 звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з заявою про забезпечення позову, поданою до подання позовної заяви, яку було зареєстровано в обліково-статистичній картці з індексом 2-з та присвоєно єдиний унікальний номер 2-з/619/6/21 (а.с. 2-9, 35, том 1).

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 05 травня 2021 року заяву ОСОБА_5 про забезпечення позову, подану до подання позовної заяви, задоволено. Заборонено відчуження квартири АДРЕСА_1 АДРЕСА_2 (а.с. 37-39, том 1).

14 травня 2021 року ОСОБА_5 подано до Дергачівського районного суду Харківської області позов про встановлення факту проживання чоловіка і жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу, про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та про поділ майна подружжя, яку було зареєстровано в обліково-статистичній картці з індексом 2 та присвоєно єдиний унікальний номер 2/619/983/21 (а.с. 51-62, том 1).

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 17 травня 2021 року, яка набрала законної сили, справу за вказаним вище позовом передано на розгляд Дзержинського районного суду м. Харкова.

31 серпня 2021 року представником ОСОБА_4 ОСОБА_7 до Дергачівського районного суду Харківської області подано заяву про скасування заходів забезпечення позову.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 15 вересня 2021 року заяву представника ОСОБА_4 ОСОБА_7 про скасування заходів забезпечення позову передано за підсудністю до Дзержинського районного суду м. Харкова.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 07 жовтня 2021 року заяву представника ОСОБА_4 ОСОБА_7 про скасування заходів забезпечення позову розподілено в провадження судді Дзержинського районного суду м. Харкова Хайкіна В.М.

08 жовтня 2021 року суддею Дзержинського районного суду м. Харкова Хайкіним В.М. на підставі п. 3.1. Засад використання автоматизованої системи документообігу Дзержинського районного суду м. Харкова вказану заяву передано судді Рибальченко Л.М., у провадженні якої перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про встановлення факту проживання чоловіка і жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу, про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та про поділ майна подружжя.

Відповідно до протоколу розподілу справи між суддями у неавтоматичному режимі 11 жовтня 2021 року заяву представника ОСОБА_4 ОСОБА_7 про скасування заходів забезпечення позову розподілено в провадження судді Дзержинського районного суду м. Харкова Рибальченко Л.М.

10 листопада 2021 року представником ОСОБА_4 ОСОБА_7 подано заяву про відвід судді Дзержинського районного суду м. Харкова Рибальченко Л.М. по справі за заявою про скасування заходів забезпечення позову.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 10 листопада 2021 року заяву представника ОСОБА_4 ОСОБА_7 про відвід судді Рибальченко Л.М. задоволено. Матеріали цивільної справи № 619/2102/21 за заявою ОСОБА_4 про скасування заходів забезпечення позову, накладених ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 05 травня 2021 року передано на розгляд іншому судді Дзержинського районного суду м. Харкова в порядку, передбаченому ч.1 ст. 33 ЦПК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 11 листопада 2021 року клопотання представника ОСОБА_4 ОСОБА_7 про скасування заходів забезпечення позову розподілено в провадження судді Дзержинського районного суду м. Харкова Поволяєвої О.В.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 16.11.2021 року заяву про скасування заходів забезпечення позову призначено до розгляду в судовому засіданні.

Не погодившись з ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 05 травня 2021 року ОСОБА_4 подано апеляційну скаргу.

Постановою Харківського апеляційного суду від 01.11.2021 року апеляційну скаргу залишено без задоволення, ухвалу Дергачівського районного суду Харківської області від 05 травня 2021 року без змін.

Відповідно до ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Суд вправі скасувати вид забезпечення позову по будь-якій справі, яка знаходиться в його провадженні, коли відпаде потреба в ньому або в забезпеченні позову взагалі.

Скасування заходів забезпечення позову слід відрізняти від скасування ухвали про забезпечення позову. Різниця полягає в тому, що заходи забезпечення позову скасовуються судом, який їх застосував, якщо відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб, чи учасників процесу.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Отже, при поданні заяви про скасування заходів забезпечення позову не достатньо послатись на диспозицію відповідної норми процесуального права. Заява повинна бути належним чином мотивована, а її доводи - підтверджені. Не може бути задоволено клопотання про скасування заходів забезпечення позову, якщо заявник не надав докази, які б свідчили про те, що вжиті заходи забезпечення позову призвели до наслідків, не передбачених цим Кодексом.

Так, з матеріалів справи вбачається, що ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 05 травня 2021 року заборонено відчуження квартири АДРЕСА_3 , квартири АДРЕСА_4 (а.с. 37-39, том 1).

З поданого до суду ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_6 позову про встановлення факту проживання чоловіка і жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу, про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та про поділ майна подружжя вбачається, що позивач просить суд встановити факт спільного проживання однією сім`єю ОСОБА_5 та ОСОБА_4 без реєстрації шлюбу у період з 15.03.2006 року по 2011рік; визнати спільною сумісною власністю ОСОБА_5 та ОСОБА_4 будинок АДРЕСА_2 ; квартиру АДРЕСА_3 ; квартиру АДРЕСА_5 ; визнати за ОСОБА_5 право власності на Ѕ частину вказаного нерухомого майна (будинку та квартир).

Вказаний позов поданий ОСОБА_5 у строк, встановлений ч.4 ст. 152 ЦПК України, який станом на час розгляду заяви про скасування заходів забезпечення позову залишений без руху.

Щодо доводів представника заявника про скасування заходів забезпечення позову з підстави неподання позову у визначений ч.4 ст. 152 ЦПК України строк, оскільки позов залишено без руху та за ним провадження у справі не відкрито, то суд вважає їх безпідставними, зважаючи на наступне.

Відповідно до ч.4 ст. 152 ЦПК України у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено, що ОСОБА_5 позов було подано до суду з дотриманням вказаного строку, залишення даного позову без руху не свідчить про порушення десятиденного строку, встановленого для подання позову у разі подання заяви про забезпечення позову.

Також є необґрунтованими та безпідставними доводи представника заявника стосовно того, що присвоєння поданому ОСОБА_5 позову іншого єдиного унікального номеру аніж заяві про забезпечення позову, поданої до його пред`явлення, свідчить, що позов у даній справі не було подано.

Відповідно до листа Державної судової адміністрації України № 15-18902/21 від 23.10.2021 року «Про надання роз`яснень», заява про забезпечення позову до подання позовної заяви реєструється в обліково-статистичній картці з індексом «2-з» та їй присвоюється єдиний унікальний номер. Такі заяви обліковуються у звітності окремо. У разі надходження позовної заяви вона реєструється в обліково-статистичній картці з індексом «2» та їй присвоюється інший єдиний унікальний номер. Частиною 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що в позовній заяві вказуються, також відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювались. Матеріали про розгляд заяви про забезпечення позову до подачі позовної заяви зберігаються окремо від основної справи.

Щодо доводів про скасування заходів забезпечення позову у зв`язку з їх застосуванням Дергачівським районним судом Харківської області з порушенням правил підсудності, то вони не є правовою підставою для задоволення заяви та скасування заходів забезпечення позову, оскільки Дергачівським районним судом Харківської області постановлено ухвалу про забезпечення позову до пред`явлення позову, в подальшому пред`явлений позов передано за підсудністю до Дзержинського районного суду м. Харкова, а зі змісту ч. 13 ст. 158 ЦПК України вбачається, що заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом також у разі неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами частини третьої статті 152 цього Кодексу, повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження у справі.

Крім того, судом постановлено ухвалу про забезпечення позову до пред`явлення позову, а не судове рішення, яким закінчено розгляд справи з порушенням правил підсудності, у зв`язку з чим підстави для скасування заходів забезпечення позову також відсутні.

З досліджених матеріалів справи вбачається, що між сторонами дійсно виник спір, предметом якого є нерухоме майно щодо якого судом застосовано заходи забезпечення позову у вигляді заборони відчуження.

Представником заявника не надано доказів, які свідчать, що відпали підстави для подальшого застосування вжитих заходів забезпечення позову.

Надані в судовому засіданні представником ОСОБА_5 копії роздруківок оголошення про продаж квартири щодо якої застосоване забезпечення позові, свідчить про наявність обґрунтованого припущення щодо можливості відчуження майна на користь третіх осіб, що в свою чергу може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, у разі задоволення позову.

Щодо доводів представника заявника про скасування заходів забезпечення позову у зв`язку з невідповідністю змісту заяви про забезпеченню позову вимогам ЦПК України, а саме відсутності ціни позову, про забезпечення якого просить заявник, та пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення, то дані доводи також не є правовою підставою в розумінні ст. 158 ЦПК України для скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч.1 ст.154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

В судовому засіданні представником заявником на уточнююче запитання суду щодо виду та розміру збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, не було надано пояснень які саме збитки може понести відповідач забезпеченням повозу, зважаючи на що, суд вважає неприпустимим скасування заходів забезпечення позову лише з формальних підстав, які, крім того, були предметом розгляду судом апеляційної інстанції під час розгляду апеляційної скарги, поданої на ухвалу суду, якою було вжито заходи забезпечення позову.

Зважаючи на зазначене вище, суд дійшов висновку, що обставини, які стали підставою для вжиття заходів забезпечення позову, на даний час не припинилися та не змінилися, потреба в забезпечення позову не відпала, рішення суду по суті спору ще не постановлено, між сторонами виник спір, предметом якого є нерухоме майно щодо якого вжито заборону відчуження, позивач має претензій по відповідача щодо даного нерухомого майна, будь-які збитки вжитим заходом забезпечення позову відповідачу не спричинені, тому суд вважає, що заяви про скасування заходів забезпечення позову є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Щодо заявленого клопотання про постановлення окремої ухвали відносно ОСОБА_5 у зв`язку з порушенням норм кримінального законодавства, яке полягає у незаконному збиранні, зберіганні, використанні та поширенні конфіденційної інформації, то воно не підлягає задоволенню зважаючи на наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 262 ЦПК України суд, виявивши про вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.

Окрема ухвала суду - це процесуальне судове рішення, якою суд реагує на виявлені під час розгляду справи порушення закону і причини та умови, що сприяли вчиненню порушення. Отже, підставою для постановлення окремої ухвали є виявлення порушення закону і встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню порушення. Відтак, окрема ухвала може бути постановлена лише у разі, якщо під час судового розгляду встановлено склад правопорушення. Якщо суд не встановив такого порушення, підстав для постановлення окремої ухвали немає.

Згідно з ч. 5 ст. 262 ЦПК України, в окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги якого порушено, і в чому саме полягає порушення.

Відповідно до ст. 262 ЦПК України не встановлено процесуального обов`язку суду постановляти окрему ухвалу. Постановлення окремої ухвали є правом суду у разі встановлення судом підстав для окремої ухвали.

Представником заявника у заявленому клопотанні не наведено достатніх підстав та аргументів для постановлення окремої ухвали, а вказані в клопотанні обставини не є предметом дослідження судом під час розгляду заяви про скасування заходів забезпечення позову.

Судом не встановлено достатніх даних, що свідчать про наявність порушень законодавства, які містять ознаки кримінального правопорушення.

Крім того, ОСОБА_4 не позбавлена права самостійно звернутись до органів поліції з відповідною заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Зважаючи на зазначене, підстави для постановлення окремої ухвали судом не встановлені, у зв`язку з чим клопотання про постановлення окремої ухвали задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.154, 158, 260, 261, 262, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_6 про постановлення окремої ухвали відмовити.

У задоволенні заяви представника ОСОБА_4 адвоката Лузана Олександра Сергійовича про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_6 про встановлення факту проживання чоловіка і жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу, про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та про поділ майна подружжя - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Суддя О.В. Поволяєва