УХВАЛА

01 грудня 2021 року м. Кропивницький

справа № 405/5693/20

провадження № 22-ц/4809/1848/21

Кропивницький апеляційний суд у складі судді судової палати у цивільних справах Черненка В.В., розглянув матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 29.07.2021 по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог Кропивницька міська державна нотаріальна контора №1 Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) про визнання недійсним свідоцтва про право власності у порядку спадкування за законом, визнання недійсною та припинення державної реєстрації права власності, визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 29.07.2021 позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог Кропивницька міська державна нотаріальна контора №1 Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) про визнання недійсним свідоцтва про право власності у порядку спадкування за законом, визнання недійсною та припинення державної реєстрації права власності, визнання права власності задоволено частково.

Не погоджуючись з рішенням суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу. До апеляційної скарги додано клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги. Зазначається, що відповідно до ч.7 ст.444 ЦПК України за подання заяви про поворот виконання судовий збір не сплачується.

Розглянувши дане клопотання, суд дійшов висновку, що воно не підлягає задоволенню, а апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Порядок відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх оплати встановлюється ст.136 ЦПК України та ст.8 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.1,2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору та звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, суд може звільнити від сплати судового збору при наявності беззаперечних доказів, які підтверджували б матеріальний стан платника.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 , посилаючись на ч.7 ст. 444 ЦПК України, зазначає лише клопотання про звільнення від сплати судового збору, однак будь-яких доказів на підтвердження свого майнового стану не надає.

Згідно п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст.3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 2102 грн.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час подання позовної заяви) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом підпункту другого пункту першого частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час подання позовної заяви) за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на момент подання позовної заяви) за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно п.п.6 п.1 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду встановлена в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 може протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали сплатити судовий збір у розмірі 2522,40 грн. (840,80+840,80=1681,60 х 150%).

Крім того, відповідачем пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду.

За приписами ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване рішення суду ухвалено 29.07.2021, повний текст рішення суду складено 09.08.2021, апеляційна скарга надіслана до суду поштою 22.11.2021 року, хоча останнім днем є 09.09.2021 року.

Відповідно до ч.1 ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Заяву про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ОСОБА_1 не подавала, також таке клопотання не зазначено і в апеляційній скарзі.

Згідно ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення у справі "Пономарьов проти України" (Заява N 3236/03).

Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду (пункт 42 рішення у справі "Пономарьов проти України" (Заява N 3236/03).

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 може протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали надати до Кропивницького апеляційного суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду із зазначенням причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Чинним ЦПК України детально регламентовано вимоги до форми та змісту апеляційної скарги. Апеляційна скарга обов`язково повинна містити всі передбачені статтею 356 ЦПК України реквізити.

Апеляційна скарга за формою не відповідає вимогам статті 356 ЦПК України.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.356 ЦПК України в апеляційній скарзі мають бути зазначені повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

Згідно статті 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

В порушення зазначених вимог, ОСОБА_1 в апеляційній скарзі неправильно зазначено процесуальний статус сторін, а саме відповідачем ОСОБА_2 , позивачем ОСОБА_1 , хоча сторонами у справі є позивач - ОСОБА_2 , а відповідач ОСОБА_1 .

Усунення зазначених недоліків можливе шляхом складання належно оформленої апеляційної скарги у новій редакції із зазначенням передбачених ст.356 ЦПК України реквізитів, з її копіями відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способом і строком їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 29.07.2021 залишити без руху.

Запропонувати ОСОБА_1 протягом десяти днів з дня вручення ухвали:

- надати до апеляційного суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду із зазначенням причин пропуску строку на апеляційне оскарження;

- надати належним чином оформлену апеляційну скаргу, яка б відповідала вимогам ст.356 ЦПК України, з її копіями відповідно до кількості учасників справи.

- сплатити судовий збір в сумі 2522,40 грн. на рахунок:

Отримувач коштів: ГУК у Кіров.обл./тг м.Кропивн/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37918230

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0011559

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Кропивницький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

До суду надати оригінал квитанції про сплату судового збору.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк апеляційну скаргу буде повернуто або відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду В.В. Черненко