Провадження № 2/752/1617/21
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

(заочне)

26.01.2021 року Голосіївський районний суд м. Київ

у складі головуючого по справі судді - Мазура Ю.Ю.,

за участю секретаря - Воробйова І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього ОСОБА_2 до Київської міської ради про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

В грудні 2019 року позивач ОСОБА_1 , в особі представника, звернулась до суду із вказаним позовом, в якому просила визнати за нею право власності на Ѕ частину квартири, яка знаходиться: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визнати за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частину квартири, яка знаходиться: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позову позивач вказує, що 28.01.2005 між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 було укладено шлюб. 05.01.2010 від шлюбу народився син ОСОБА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер. 07.06.2019 позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Крижановської В.П. у своїх інтересах та в інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 із заявою про прийняття спадщини. В межах спадкової справи було встановлено, що квартира за адресою: АДРЕСА_2 , в якій був зареєстрований та проживав померлий ОСОБА_3 , належить останньому на праві власності на підставі договору купівлі-продажу № 1/0665-700 від 15.02.1994, що зареєстрований Українською біржою «Десятинна». Для оформлення спадкових справ необхідний оригінал чи дублікат зазначеного договору. За інформацією наявною у позивача оригінал договору купівлі-продажу № 1/0665-700 від 15.02.1994 знаходився у ОСОБА_4 - знайомого померлого ОСОБА_3 . При особистому спілкуванні позивача та ОСОБА_4 останній не заперечував, що вищезазначений правовстановлюючий документ на квартиру знаходився у нього, однак віддавати даний документ позивачу наміру не мав. 02.09.2019 позивач звернулась до Голосіївського управління поліції Головного управління національної поліції у місті Києві із заявою про розшук оригіналу документа. Однак в ході досудового розслідування фактів підтверджуючих привласнення документів ОСОБА_4 не було встановлено. 11.11.2019 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Крижановська В.П. відмовила позивачу та її малолітньому сину ОСОБА_2 у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на квартиру.

Враховуючи наведене позивач у своїх інтересах та інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 звернулась до суду за захистом прав та законних інтересів.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 13.01.2020 відкрито провадження по справі та постановлено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Позивач в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений в установленому законом порядку, представник позивача надав заяву, в якій просив провести розгляд справи за його відсутності та зазначив, що проти ухвалення заочного рішення не заперечує.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, свого представника не направив. Надав суду письмовий відзив, в якому просив провести розгляд справи за його відсутності та ухвалити рішення відповідно до діючого законодавства.

На підставі наведеного суд, керуючись ч. 4 ст. 223, 280-281 ЦПК України, ухвалив провести заочний розгляд справи.

Суд, дослідивши письмові докази у їх сукупності, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 28.01.2005 між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 було укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у місті Києві.

ІНФОРМАЦІЯ_3 від шлюбу народився син ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим 13.01.2020 Відділом реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у м. Києві.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві від 04.06.2019.

07.06.2019 позивач звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Крижановської В.П. у своїх інтересах та в інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 із заявою про прийняття спадщини, внаслідок чого було зареєстровано спадкову справу № 64297885, про що свідчить витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 56453177 від 07.06.2019.

Як вбачається з інформаційної довідки КВ-2019 № 24482 від 25.06.2019, виданої Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» повідомлено, що згідно з даними реєстрових книг Бюро, кв. АДРЕСА_3 , на праві власності зареєстрована за ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу, зареєстрованого Українською біржею «Десятинна» від 15.02.1994 № 1/0665-700.

З довідки про надання інформації вих. № 19 від 25.07.2019, виданої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Крижановською В.П. вбачається, що у зв`язку з тим, що Товарна біржа «Десятинна» була ліквідована у 2013 році, а документи Товарної біржі «Десятинна» за період 1994 були передані на зберігання до Державного архіву м. Києва.

Згідно відповіді Державного архіву м. Києва № 068/02-12/1269 від 19.07.2019 надано належним чином завірену архівну копію договору купівлі-продажу на «квартиру АДРЕСА_4 », зареєстрованого на Товарній біржі «Українська біржа «Десятинна» від 15.02.1994, реєстраційний № 1/0665-700 та зазначено, що цей договір нотаріально не посвідчений.

За інформацією наявною у позивача оригінал договору купівлі-продажу № 1/0665-700 від 15.02.1994 знаходився у ОСОБА_4 - знайомого померлого ОСОБА_3 та який зі своєю дружиною проживав останній час у квартирі, яка належала покійному на праві власності, а саме за адресою: АДРЕСА_2 Дане підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 07.05.2019, протоколом огляду місця події від 30.04.2019 та поясненнями ОСОБА_4 від 30.04.2019.

Як зазначила позивач, при особистому спілкуванні позивача та ОСОБА_4 останній не заперечував, що вищезазначений правовстановлюючий документ на квартиру знаходився у нього, однак віддавати даний документ позивачу наміру не мав.

02.09.2019 позивач звернулась до Голосіївського управління поліції Головного управління національної поліції у місті Києві із заявою про розшук оригіналу документа, внаслідок чого 03.09.2019 були внесені відомості до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 357 КК України № 0007460.

18.10.2019 позивачу видана довідка слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві про те, що в ході досудового розслідування фактів підтверджуючих привласнення документів ОСОБА_4 не було встановлено.

11.11.2019 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Крижановська В.П. відмовила позивачу та її малолітньому сину ОСОБА_2 у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , що належала померлому ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Відповідно до вказаної постанови підставою для відмови є те, що положеннями п.п. 4.12 та 4.15 гл. 10 розд. ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 295/5, спадкоємцями не було надано документів, що посвідчують право власності спадкодавця на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, а отримання дубліката правовстановлюючого документа на нерухоме майно не вважається можливим.

Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За правилами ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Частинами першою та п`ятою статті 1268 ЦК України, передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1264 ЦК України, у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Пунктом 3.3 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вбачається, що найпоширенішою причиною звернення особи до суду в справах про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування є неможливість спадкоємцями, які прийняли спадщину, оформити своє право на спадщину в нотаріальній конторі з причин відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно на ім`я спадкодавця та/або відсутності державної реєстрації нерухомого майна спадкодавцем. Якщо документи, що засвідчують право власності на нерухоме майно, існували, проте були втрачені власником та не можуть бути відновлені в передбаченому законом порядку, застосуванню підлягає ст. 392 ЦК України, відповідно до якої позов про визнання права власності може бути пред`явлений, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати власником документа, який засвідчує його право власності.

Згідно з ч. 3 ст. 12, ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення по справі і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Встановлені судом обставини і визначені відповідно до них правовідносини, якими обґрунтовуються вимоги позивача, підтверджуються дослідженими матеріалами справи.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір, сплачений позивачем при поданні позову підлягає поверненню.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що вимоги позивача є законними, обґрунтованими й такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього ОСОБА_2 до Київської міської ради про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_5 ) право власності на Ѕ частину квартири, яка знаходиться: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визнати за ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_5 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) право власності на Ѕ частину квартири, яка знаходиться: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Стягнути з Київської міської ради (, місцезнаходження: м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_5 ), яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_5 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) судовий збір в розмірі 9605 (дев`ять тисяч шістсот п`ять) гривень 00 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Ю.Ю. Мазур