Справа № 523/5341/20
Провадження №2/523/442/21
У Х В А Л А

"09" листопада 2021 р. м. Одеса

Суворовський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді - Мурманової І.М.

за участю секретаря судових засідань Нестеренко Л.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду № 6 в м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на Ѕ частку у спільному майні подружжя, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою приватною власністю, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Суворовського районного суду м. Одеси з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання права власності на Ѕ частку у спільному майні подружжя.

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 18 червня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 про визнання права власності на Ѕ частку у спільному майні подружжя було прийнято до провадження та призначено розгляд справи у підготовче засідання. Сторонам направлено копію ухвали суду, відповідачу запропоновано надати відзив на позовну заяву.

ОСОБА_2 звернулась до ОСОБА_1 із зустрічним позовом про визнання майна особистою приватною власністю.

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 02.12.2020 року прийнято до спільного розгляду з первісним позовом зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою приватною власністю (а.с.86 т.№1).

Не погоджуючись з зустрічним позовом, на адресу суду 13.05.2021 року (вх. № 13775) надійшов відзив на зустрічну позовну заяву. До відзиву на зустрічну позовну заяву, на спростування обставин, що в ньому викладені стороною позивача надано низку документів, листів тощо (а.с.110-115).

Представник позивача адвокат Скрябін Олексій Миколайович 13.05.2021 року (вх. № 13777) подав уточнену позовну заяву про визнання права власності на Ѕ частку у майні подружжя та стягнення грошових коштів, а також, низку клопотань про витребування доказів та виклик свідків.

Чергове підготовче засідання у справі призначено на 09 листопада 2021 року о 14 год. 15 хв.

В підготовче засідання сторони до суду не з`явились. На адресу суду, 09.11.2021 року (вх. № 8695) надійшло клопотання позивача та представника позивача адвоката Скрябіна Олексія Миколайовича про проведення судового засідання без участі сторони позивача та вирішення питання про участь сторони позивача в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Представник відповідача та позивача за зустрічним позовом адвокат Тищенко С.Ю., звернувся до суду із заявою про відкладення слухання справи, у зв`язку із запровадженням в суді тимчасових карантинних заходів.

Щодо клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 212 ЦПК України, учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Як вбачається з клопотань, останні надійшли до суду 09.11.2021 року, тобто в день призначення слухання справи, а відтак клопотання задоволенню не підлягають, оскільки є такими, що подані з порушенням строків передбачених ст. 212 ЦПК України.

Разом з цим, зважаючи на строки розгляду справи, з урахуванням розпорядження в.о. голови Суворовського районного суду м. Одеси від 01.11.2021 року «Про тимчасові заходи з метою попередження розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронавірусом Covid -19», тимчасово, з 01.11.2021 року по 01.12.2021 року, зупинено розгляд справ у відкритих судових засіданнях за участю учасників судового процесу та припинено їх пропуск до залів судових засідань на час вжиття заходів, суд, дійшов висновку щодо можливості розгляду клопотань щодо можливості прийняття до провадження заяви про уточнення позовних вимог, клопотання про розрахунок розміру судового збору, прийняття відповідної ухвали та витребування доказів, у відсутність сторін по справі, з метою процесуальної економії часу.

Дослідивши заяву про уточнення позовних вимог, яка подана до суду 13.05.2021 року та клопотання «про розрахунок розміру судового збору та прийняття відповідної ухвали» від 09.11.2021 року, суд дійшов наступних висновків.

Так, відповідно до положення ст. 189 ЦПК України, завданням підготовчого засідання, зокрема є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Відповідно до ст. 49 ЦПК України, якою визначено, що крім прав та обов`язків, визначених у ст. 43 цього кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмірі позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Разом з цим, подана уточнена позовна заява не відповідає вимогам п. 2 ст. 49 ЦПК України, яким передбачено що: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог та змінити предмет або підстави позову до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно заявленої ціни позову.

Крім того, загальні положення ЦПК України вказують, що підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Із зазначеного випливає, що надане законодавцем право позивача на уточнення позовних вимог полягає у поданні заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, зміну підстав або предмету позову.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Тобто, подана уточнена позовна заява не відповідає вимогам ст. 43, 49 ЦПК України, оскільки, є такою що не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства України. Суд позбавлений можливості самостійно приймати рішення щодо обставин даної заяви, а саме, того, що позивач змінив предмет чи підстави позову.

З урахуванням зазначеного, подана заява про уточнення позовних вимог не може бути прийнята судом до провадження та підлягає поверненню позивачу з підстав її невідповідності вимогам ст. 49 ЦПК України.

Крім іншого, суд зазначає, що відповідно до Закону України «Про судовий збір», передбачено обов`язок саме позивача здійснити розрахунок судового збору відповідно до ставок та розміру судового збору станом на день подачі заяви. Тобто, при подачі позовної заяви, заяви про збільшення позовних вимог позивач має здійснити розрахунок судового збору самостійно, а в разі встановлення судом його невідповідності, суд постановляє ухвалу про залишення позову без руху з відповідних підстав, та пропонує позивачу здійснити доплату судового збору.

Щодо низки клопотань про витребування доказів, які подані представником позивача 13.05.2021 року, 25.06.2021 року, 09.11.2021 року, суд зазначає наступне.

Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є: будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Докази встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до положення ст.77 ч. 1 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень (ч.3 тієї ж статті) та суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч. 4 тієї ж статті).

Відповідно до ч.1 ст.84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Статтею 84 ч. 2 ЦПК України, передбачено, що у клопотанні про витребування доказів повинні бути зазначені обставини, які може підтвердити певний доказ, або аргументи, які він може спростувати, підстави з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа.

Судом вирішується клопотання щодо витребування доказів/відомостей з приводу отримання позивачем доходу в період часу з 2014 року по 2019 рік, доказів перетинання кордону з 2014 року, відомостей щодо отримання доходів в період з 2014 року по 2019 роки відповідачем у справі.

Предметом розгляду справи є нерухоме майно, з приводу якого позивач ставить питання щодо визнання такого спільним сумісним майном та зустрічні вимоги про визнання майна особистою приватною власністю. Таким чином, докази, які позивач просить витребувати можуть підтвердити або спростувати обставини заявлених сторонами позовних вимог, що у свою чергу забезпечить повний та всебічний розгляд справи.

А тому, з урахуванням предмету розгляду справи, необхідності встановлення всіх фактичних обставин, суд дійшов висновку щодо доцільності задоволення клопотання представника позивача адвоката Скрябіна Олексія Миколайовича про витребування доказів.

На підставі викладеного та керуючись ст. 49,84,189,247,258,260,353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_1 , та представника позивача адвоката Скрябіна О.М., про проведення засідання в режимі відеокнференції залишити без задоволення.

Відмовити у прийнятті уточненого позову за підписом позивача ОСОБА_1 та адвоката позивача Скрябіна Олексія Миколайовича поданого 13.05.2021 року, з підстав його невідповідності вимогам ст. 49 ЦПК України.

Роз`яснити позивачу про його право в порядку передбаченому цивільно-процесуальним кодексом України на подання заяви про збільшення або зменшення позовних вимог/ зміну предмету або підстав позову.

Клопотання представника позивача адвоката Скрябіна Олексія Миколайовича про витребування доказів задовольнити.

Витребувати від: - Головного управління Державної податкової служби України в Одеській області (65044, м. Одеса, вул. Семінарська, буд. 5) довідку про доходи ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) за період з 2014 рік по 2019 рік включно;

-Державної митної служби України (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, буд. 11-Г) документальне підтвердження письмового декларування коштів (декларацію транскордонного переміщення) ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) в повному обсязі за період часу з 18.02.2014 року по 18.03.2014 рік при перетині державного кордону України;

-Головного центру обробки спеціальної інформації державної прикордонної служби України (01601, м. Київ, вул. Володимирська, буд. 26) відомості про перетинання кордону ОСОБА_3 , громадянка Російської Федерації, ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , за період часу з 01.02.2014 року по 18 березня 2014 року;

Копію ухвали суду направити для виконання до Головного управління Державної податкової служби України в Одеській області, Державної митної служби України, Головного центру обробки спеціальної інформації державної прикордонної служби України.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя: