Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/5317/20
Провадження № 2/279/222/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2021 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Шульги О.М., з секретарем Башинською Н.М., розглянувши у приміщенні суду в м.Коростені цивільну справу №279/5317/20 за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Бугайов Дмитро Миколайович, до Територіальної громади в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_2 , яка проживала та знаходилась на державному утриманні в Комунальній установі «Коростенський геріатричний пансіонат для ветеранів війни та праці» Житомирської обласної ради, що за адресою: АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розміром 2, 8734 га, кадастровий номер :08:000:0007 на території Меленівської сільської ради Коростенського району Житомирської області, про що видано державний акт на право власності на земельну ділянку ЖТ №001798 від 24.12.2004 року.

30.09.2020 року ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Коростенського міського нотаріального округу Зіневич І.Ю. із заявою про надання роз`яснення по оформленню спадкових прав на майно, яке належало ОСОБА_2 . На своє звернення отримав відповідь з якої слідує про пропуск строку для прийняття спадщини. ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем після смерті матері. В шестимісячний строк з часу відкриття спадщини не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, так як були потрібні чималі матеріальні витрати, не був обізнаний в законодавстві, процедурі оформлення спадкового майна, строках на прийняття спадщини. Вважає, що пропустив строк звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини з поважних причин.

З підстав, передбачених ч.3 ст.1272 ЦК України просить визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1

Сторони письмово повідомили про розгляд справи у їх відсутність.

За таких обставин фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Коростень Житомирської області померла ОСОБА_2 , що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 виданим 11.04.2014 року.

З довідки Комунальної установи «Коростенський геріатричний пансіонат для ветеранів війни та праці» Житомирської обласної ради №83 від 22.03.2019 року слідує, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживала та знаходилась на державному утриманні в комунальній установі «Коростенський геріатричний пансіонат для ветеранів війни та праці» Житомирської обласної ради з 06.06.2012 року по 10.01.2014 року. На день смерті була постійно зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Ступінь родинного зв`язку ОСОБА_1 з померлою ОСОБА_2 стверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 виданим 04.05.1974 року та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища №3 від 24.09.2020 року.

З листа Коростенської міської державної нотаріальної контори №667/01-16/16 від 26.11.2020 року та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру слідує, що після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкова справа не заводилась, спадкоємці до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини (відмову від спадщини) не звертались.

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною першою статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, відповідно до якого заяви про прийняття спадщини подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі.

Заява про прийняття спадщини підлягає реєстрації у Книзі обліку і реєстрації спадкових справ у день надходження. У разі надходження такого документа поштою він підлягає також реєстрації у Журналі реєстрації вхідних документів. Своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу.

Зазначене свідчить про те, що заява про прийняття спадщини має бути виконана (написана) спадкоємцем особисто, однак подана може бути безпосередньо спадкоємцем до нотаріуса або направлена йому засобами поштового зв`язку, при цьому справжність підпису спадкоємця може бути посвідчена нотаріально або не посвідчена нотаріально. Відсутня і заборона того, що така заява не може бути доставлена до нотаріуса представником спадкоємця, оскільки заборона стосується лише написання такої заяви представником від імені спадкоємця.

Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.

Згідно ст.1272 ч.3 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (абз.6 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року). Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважність причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини позивач обґрунтовує юридичною необізнаністю та матеріальних витратах.

Інших причин позивачем не зазначено.

Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Таким чином, з огляду на час смерті спадкодавця, вказані причини пропуску для подання заяви про прийняття спадщини, які не є такими, що пов`язані з істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, звернення до суду через 6 років після смерті спадкодавця, суд дійшов висновку про те, що позивачем не доведено, що пропуск строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері мав місце з поважних причин, тому підстави для задоволення позову відсутні.

Керуючись ст.ст.4, 76 - 89, 200, 206, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, ст. ст.1269, 1270, 1272 ч.3 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", -

У Х В А Л И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі протягом тридцяти днів апеляційної скарги.

Відповідно п.п.15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня його вручення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони та учасники:

Позивач - ОСОБА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 , паспорт серії НОМЕР_3 виданий Коростенським МРВ УМВС України в Житомирській області 17.06.1996 року, РНОКПП НОМЕР_4 .

Представник позивача - Бугайов Дмитро Миколайович , місцезнаходження: 11501, м.Коростень, вул.Грушевського, 15, оф.20, Житомирської області.

Відповідач - територіальна громада в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради Житомирської області, місце знаходження: 11500, м.Коростень, вул.Грушевського, 22, Житомирської області, .

Суддя: Шульга О.М.