Справа № 638/90/21
Провадження № 2/643/2862/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.08.2021 м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Крівцов Д.А., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні майном, пред`явленої у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 (далі в контексті первісного позову позивач) звернувся до суду з позовом, якому просить стягнути з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі в контексті первісного позову відповідач) заборгованість з орендної плати в розмірі 12000,00 грн., пеню в розмірі 857,32 грн., інфляційні збитки в розмірі 265,20 грн., 3% річних в розмірі 211,49 грн., сплачену на користь КП «Харківські теплові мережі» заборгованість в розмірі 5352,34 грн. та сплачену на користь КП «Харківські теплові мережі» пеню в розмірі 789,39 грн.

В обґрунтування позову зазначено, що між позивачем (орендодавцем) та відповідачем (орендарем) 04.05.2018 укладений Договір найму (оренди), предметом якого є нежитлові приміщення цокольного поверху № 17, № 28 у житловому будинку літ. «А-7», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (далі Нежитлові приміщення). Відповідно до п. 2.1 Договору оренди, об`єкт оренди переданий строком на 1 рік, починаючи з 04.05.2018 по 04.05.2019. В подальшому 03.05.2019 сторони підписали Додаткову угоду до Договору оренди від 04.05.2018, в якій погодили продовження строку оренди ще на 1 рік, починаючи з 05.05.2019 по 05.05.2020. Договір оренди було припинено внаслідок строку, на який його було укладено, з 05.05.2020. Відповідач був зобов`язаний сплатити заборгованість з орендної плати протягом 30 днів, починаючи з 05.05.2020. Таким чином, останнім днем сплати орендної плати було 04.06.2020 включно. Відповідач свої зобов`язання щодо сплати орендної плати за 2 роки користування Нежитловими приміщеннями в розмірі 12000,00 грн. не виконав, починаючи з 05.05.2020 у нього виникла прострочка. Враховуючи наведене, позивач просить стягнути з відповідача заборгованість з орендної плати в розмірі 12000,00 грн., пеню в розмірі 857,32 грн., інфляційні збитки в розмірі 265,20 грн. та 3% річних від простроченої суми в розмірі 211,49 грн. Крім того, у відповідача перед КП «Харківські теплові мережі» виникла заборгованість за послуги з постачання теплової енергії за адресою Нежитлових приміщень в розмірі 5352,34 грн. Розмір пені, нарахованої за несвоєчасні розрахунки за теплову енергію, склав 789,39 грн. Вказана заборгованість перед КП «Харківські теплові мережі» була в повному обсязі погашена дочкою позивача ФОП ОСОБА_3 . Таким чином, ФОП ОСОБА_3 набула статусу нового кредитора відносно відповідача. 29.12.2020 ФОП ОСОБА_3 передала своє право вимоги до ФОП ОСОБА_1 новому кредитору, яким є позивач, шляхом укладення договору відступлення права вимоги. Враховуючи наведене, позивачем також пред`явлено позовні вимоги про стягнення з відповідача сплаченої на користь КП «Харківські теплові мережі» заборгованості в розмірі 5352,34 грн. та сплаченої на користь КП «Харківські теплові мережі» пені в розмірі 789,39 грн.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 26.02.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, справу призначеному до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

ФОП ОСОБА_1 28.05.2021 звернувся до суду із зустрічною позовною заявою, в якій просить зобов`язати ОСОБА_2 усунути перешкоди у користуванні Нежитловими приміщеннями, які є предметом Договору найму (оренди) нежитлових приміщень, укладеного 04.05.2018, шляхом передачі ключів від цих приміщень та ключів доступу до засобів охоронної сигналізації в цих Нежитлових приміщеннях, надання доступу до меблів і обладнання в цих приміщеннях.

В обґрунтування зустрічного позову зазначено, що 26.07.2020 позивачем за первісним позовом (орендодавцем) був змінений замок на вхідних дверях орендованих відповідачем за первісним позовом ОСОБА_4 приміщень, у зв`язку з чим вхідні двері були зачинені, що призвело до створення перешкод для відповідача за первісним позовом у вільному доступі до вказаних приміщень та користуванні ними, меблями та обладнанням, що знаходиться в них. При цьому позивачем за первісним позовом були встановлені засоби охоронної сигналізації до цих приміщень. До теперішнього часу відповідач за первісним позовом не має доступу до Нежитлових приміщень, а також належних йому меблів та обладнання, що знаходиться в них. Наведене свідчить про порушення позивачем за первісним позовом своїх зобов`язань за Договором оренди. Водночас у відповідача за первісним позовом відсутній обов`язок щодо сплати орендної плати, оскільки такий обов`язок виникає на протязі 30 днів з моменту припинення договору. Проте Договір найму (оренди) Нежитлових приміщень від 04.05.2018 був неодноразово продовжений на такий самий термін та на тих самих умовах.

Крім того, ФОП ОСОБА_1 заявлено клопотання про продовження строку на пред`явлення зустрічної позовної заяви.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ФОП ОСОБА_1 отримав ухвалу про відкриття провадження у справі 05.05.2021. Зважаючи на стан карантину та одночасну необхідність звернення за правовою допомогою для подання зустрічної позовної заяви та збирання доказів, зустрічна позовна заяву подана наступного дня після закінчення встановленого ухвалою суду від 26.02.2021 двадцятиденного строку.

Вирішуючи клопотання ФОП ОСОБА_1 щодо продовження строку на пред`явлення зустрічного позову, суд керується таким.

Відповідно до ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

В ухвалі про відкриття провадження у справі від 26.02.2021 судом встановлено строк для подання відзиву тривалістю 20 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Згідно доводів зустрічного позову, копію ухвали про відкриття провадження у справі ФОП ОСОБА_1 отримав 05.05.2021.

Зазначені доводи не спростовуються матеріалами справи, оскільки в матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про отримання ФОП ОСОБА_1 вказаної ухвали суду раніше, ніж 05.05.2021.

Таким чином, останнім днем для пред`явлення зустрічного позову є 25.05.2021.

Згідно опису вкладення у цінний лист та штампів АТ «Укрпошта» на конверті, зустрічну позовну заяву надіслано до суду засобами поштового зв`язку 26.05.2021, тобто з пропуском встановленого судом строку на 1 день.

Згідно ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи, що строк на подання відзиву, протягом якого ФОП ОСОБА_1 мав право пред`явити зустрічний позов, був встановлений ухвалою суду, суд приходить до висновку, що вказаний строк підлягає продовженню, а не поновленню.

Враховуючи доводи, якими ФОП ОСОБА_1 обґрунтовував причини пропуску строку на пред`явлення зустрічного позову, а також ту обставину, що вказаний строк пропущений на 1 день, суд вважає за можливе визнати поважними причини пропуску вказаного строку та продовжити відповідачу строк, протягом якого він має право звернутись до суду з зустрічним позовом, до 26.05.2021 включно.

Вирішуючи питання щодо доцільності прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним, суд керується таким.

Згідно ч. 2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Предметом доказування в цивільній справі за первісним позовом, згідно доводів первісного позову, є обставини, що стосуються настання або ненастання строку сплати орендної плати, а також наявності або відсутності заборгованості по орендній плати та оплаті комунальних послуг. Правовідносини, що виникли між сторонами згідно первісного позову, мали місце у період з 04.05.2018 (дала укладення Договору найму) по 04.06.2020 (останній день строку, протягом якого за доводами первісного позову відповідач повинен сплатити орендну плату).

Предметом доказування у цивільній справі за зустрічним позовом є в тому числі обставини, які стосуються зміни замку на вхідних дверях до Нежитлових приміщень, встановлення в них засобів охоронної сигналізації, та перешкоджання внаслідок цього вільному доступу ФОП ОСОБА_1 до Нежитлових приміщень. Вказані обставини, якими ФОП ОСОБА_1 обґрунтовує вимоги зустрічного позову, виникли за доводами зустрічного позову 26.07.2020. Відповідно, спірні правовідносини, що мають місце між сторонами згідно зустрічного позовом, виникли 26.07.2020.

Враховуючи неспівпадіння предмету доказування за первісним та зустрічним позовом, об`єднання їх в одне провадження призведе до збільшення обсягу обставин, що підлягають доказуванню в цивільній справі, та, відповідно, до збільшення обсягу доказів, що будуть досліджуватись судом.

Між тим, як вбачається з положень п. 7 ч. 2 ст. 129 Конституції України, однією з основних конституційних засад судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Розгляд справи протягом розумного строку гарантовано і ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Положеннями ст. 2 ЦПК України передбачено, що одним із основних завдань цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, є своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ.

Таким чином, прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним призведе до затягування розгляду справи через збільшення предмету доказування, та як наслідок до порушення права позивача за первісним позовом на доступ до правосуддя та своєчасний розгляд справи протягом розумного строку, яке гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також Конституцією і законами України.

Разом з тим, відмова в прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним, на переконання суду, не може негативно позначитись на справедливості розгляду даної справи та реалізації прав відповідача, оскільки останній не позбавлений права доводити необґрунтованість вимог про стягнення з нього грошових коштів в межах розгляду первісного позову.

Враховуючи наведене вище, суд приходить до висновку щодо недоцільності прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом, оскільки вимоги зустрічного і первісного позову не є взаємопов`язаними настільки, що їх окремий розгляд є неможливим та може призвести до неповного з`ясування обставин справи та її неправильного вирішення, а спільний розгляд вказаних вимог призведе до ускладнення вирішення справи через збільшення предмету доказування та порушення розумних строків її розгляду.

Згідно ч. 3 ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Враховуючи наведене, суд повертає зустрічну позовну заяву заявнику як таку, що подана з порушенням вимог ч. 2 ст. 193 ЦПК України.

Одночасно суд роз`яснює ФОП ОСОБА_1 , що він не позбавлений права звернутись з вказаним позовом в загальному порядку, передбаченому ЦПК України.

Як вбачається з доводів зустрічної позовної заяви, позивач за зустрічним позовом просив об`єднати вимоги за первісним та зустрічним позовом в одне провадження та розглядати справу за правилами загального позовного провадження.

Відповідно, в разі прийняття судом рішення про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним, суд у відповідності до ч. 4 ст. 193 ЦПК України був зобов`язаний постановити ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Оскільки судом відмовлено в об`єднанні вимог первісного та зустрічного позовів, суд приходить до висновку щодо відсутності підстав для переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та призначення у справі підготовчого судового засідання.

Як вбачається з положень ЦПК України, ряд процесуальних прав сторін може бути реалізовано стороною виключно на стадії підготовчого судового засідання, в разі його проведення.

Суд приходить до висновку, що розгляд справи по суті на підставі наявних матеріалів справи може призвести до порушення права відповідача на справедливий розгляд і вирішення даної цивільної справи, оскільки відповідач, пред`явивши зустрічний позов, розраховував на призначення у справі підготовчого судового засідання, що мало б наслідком можливість реалізації відповідачем відповідних процесуальних прав на стадії підготовчого провадження.

Враховуючи наведене, з метою забезпечення реалізації права відповідача на доступ до правосуддя, в тому числі права заявити клопотання, строк подання яких згідно законодавства України пов`язується із строком подання відзиву в справах спрощеного позовного провадження, а також з метою виконання завдання справедливого розгляду і вирішення даної цивільної справи, яке згідно ч. 2 ст. 2 ЦПК України превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, суд, керуючись положеннями ч. 2 ст. 127 ЦПК України, вважає за необхідне за власною ініціативою продовжити відповідачу за первісним позовом строк для подання відзиву, встановивши для цього 15 днів з дня отримання зазначеної ухвали. Відповідно, суд продовжує процесуальні строки для подання інших заяв по суті справи.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві (заявникові).

Керуючись ст. 2, 10, 127, 193, 194, 258-261, 353 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Продовжити Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 процесуальний строк для пред`явлення зустрічного позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів до 26 травня 2021 року.

У прийнятті зустрічного позову Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні майном до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_2 до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів та об`єднанні вимог за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом відмовити.

Зустрічну позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні майном повернути заявнику.

Роз`яснити Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 , що він не позбавлений права звернутись з позовною заявою в загальному порядку, передбаченому ЦПК України.

Встановити відповідачу строк для подання відзиву, який має відповідати вимогам ст. 178, 191 ЦПК України п`ятнадцять днів з дня вручення даної ухвали. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання ними відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ст. 179 ЦПК України п`ять днів з дня отримання відзиву на заяву. Копія відповіді на відзив та доданих до неї документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відповіді на відзив до суду.

Встановити відповідачу строк для подання заперечень, які мають відповідати вимогам ст. 180 ЦПК України п`ять днів з дня отримання відповіді на відзив. Копія заперечень та доданих до неї документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) заперечень до суду.

Роз`яснити сторонам, що за їх клопотанням суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані у встановлений судом строк з поважних причин.

Роз`яснити учасникам справи, що подання відзиву, відповіді на відзив та заперечень є правом учасників справи.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud2027.

Ухвала в частині повернення заяви може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Московський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали. Учасник справи, якому повну ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Д.А. Крівцов