Справа №297/1730/21
19 серпня 2021 року м. Берегове
Берегівський районний суд Закарпатської області в складі: головуючого судді Фейіра О. О., при секретарі судового засідання Радзецькій Ю.Л., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Спільного підприємства "Керамнадра" у формі товариства з обмеженою відповідальністю, про стягнення середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати при звільненні,-
ОСОБА_1 звернулася в Берегівський районний суд Закарпатської області із позовом до спільного підприємства "Керамнадра" у формі товариства з обмеженою відповідальністю про стягнення середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати при звільненні в сумі 103 360 грн..
Позовні вимоги позивачкою мотивовано тим, що вона знаходилася у трудових відносинах з СП "Керамнадра" у формі товариства з обмеженою відповідальністю. Рішенням Берегівського районного суду Закарпатської області від 15 липня 2020 року було припиненої її трудові відносини з вказаним товариством з 14 квітня 2020 року, у зв`язку з її звільненням за власним бажанням на підставі ст. 38 КЗпП України. Разом з тим, на момент її звільнення відповідачем не було здійснено остаточний розрахунок з нею, у зв`язку з чим, вважає, що з відповідача в її користь підлягає стягненню середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, який на момент звернення до суду складає 103 360 грн.. А тому, просить суд стягнути з Спільного підприємства "Керамнадра" у формі товариства з обмеженою відповідальністю в її користь середній заробіток за весь період затримки розрахунку при звільненні в розмірі 103 360 грн..
Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, однак подала до суду заяву, згідно якої просила справу розглянути без її участі. Проти заочного розгляду справи не заперечує (а. с. 23).
Представник відповідача, який про день, час та місце судового розгляду справи був належним чином повідомлений, в судове засідання повторно не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, заяв про відкладення судового розгляду справи, про розгляд справи без його участі чи відзиву на позов від нього не надходило (а.с. 22).
Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши повно і всебічно обставини, на які позивач посилався, як на підставу своїх вимог, оцінивши докази на ствердження цих обставин в їх сукупності, суд вважає позовні вимоги задоволити, виходячи з наступного.
Як встановлено з матеріалів справи, ОСОБА_1 знаходилася у трудових відносинах з СП "Керамнадра" у формі товариства з обмеженою відповідальністю (а.с. 8-11).
Рішенням Берегівського районного суду Закарпатської області від 15 липня 2020 року було припинено трудові відносини між ОСОБА_1 та Спільним підприємством "Керамнадра" у формі товариства з обмеженою відповідальністю з 14 квітня 2020 року, у з зв`язку з її звільненням за власним бажанням на підставі ст. 38 КЗпП України (а.с. 12-14).
Згідно ч. 1 ст. 47 КЗпП, власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 116 КЗпП, при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.
Однак, як встановлено з матеріалів справи, в день звільнення ОСОБА_1 відповідач не здійснив виплату всіх сум, що їй належать (а.с. 5-7).
Відповідно до ч. 5 ст. 97 КЗпП України, оплата праці працівників здійснюється в першочерговому порядку. Всі інші платежі здійснюються власником або уповноваженим ним органом після виконання зобов`язань щодо оплати праці.
Згідно ч. 1 ст. 117 КЗпП, - в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.
Відповідно до п. 20, 21 Постанови Пленуму ВСУ №13 від 24 грудня 1999 року "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці", установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі ст.117 КЗпП стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при непроведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності
При визначенні середньої заробітної плати слід виходити з того, що в усіх випадках, коли за чинним законодавством вона зберігається за працівниками підприємств, установ, організацій, це слід робити відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 р. N 100 ( 100-95-п ) (з наступними змінами і доповненнями).
Відповідно до абз. 3 п. 2 "Порядку обчислення середньої заробітної плати", затвердженого постановою КМУ №100 від 08 лютого 1995 року, у всіх інших випадках збереження заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов"язана відповідна виплата.
Враховуючи, що на час звільнення ОСОБА_1 і до дня її звернення з позовом до суду, відповідач не виплатив їй заборгованість по заробітній платі (а.с. 5-6), враховуючи середньоденну заробітну плату останньої - 320 грн. та період затримки, виходячи з наступного дня після звільнення по дату звернення з позовом до суду, та кількість робочих днів, що становить 323 днів, суд вважає стягнути з відповідача в користь позивачки (320 грн. Х 323 дн.= 103 360 грн) 103 360 грн. середнього заробітку за весь період затримки розрахунку при звільненні по день звернення позивачки з позовом до суду.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що оскільки відповідач не провів повний розрахунок з позивачкою при її звільненні, а тому позовні вимоги позивачки про стягнення з відповідача в її користь 103 360 грн. середнього заробітку за весь період затримки розрахунку , суд вважає задоволити.
Разом з тим, суд враховує, що будь-яких заперечень з приводу суми середнього заробітку за весь період затримки розрахунку при звільненні, яку просить стягнути позивачка, від відповідача не надходило.
Крім того, приймаючи до уваги, що позивачка ОСОБА_1 при пред`явленні позову була звільнена від сплати судового збору на підставі п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», на виконання вимог ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача в користь держави судовий збір в розмірі 1 033, 60 гривень.
Керуючись ст.ст. 47, 117, 166, 183 КЗпП, ст. ст. 141, 263-265, 280-282, 354, 355 ЦПК України, суд,-
Позов задоволити.
Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Суддя Фейір О. О.