"05" лютого 2021 р. Справа № 363/1860/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2021 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого-судді Чіркова Г.Є.

при секретарі Гриб Л.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Вишгородського районного суду Київської області від 23 червня 2020 року в цивільній справі №363/1860/18 за позовом ОСОБА_1 до Вишгородського районного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 , третя особа ПАТ «Київська Русь» про зняття арешту з майна,

ВСТАНОВИВ:

позивач звернулася до суду із заявою про роз`яснення рішення Вишгородського районного суду Київської області від 23 червня 2020 року в цивільній справі №363/1860/18 за позовом ОСОБА_1 до Вишгородський районний відділ державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 , третя особа ПАТ «Київська Русь» про зняття арешту з майна.

У своїй заяві ОСОБА_1 просить роз`яснити вказане рішення суду в частині визнання виконавчого листа №363/4569/14-ц виданого 14 вересня 2015 року Вишгородським районним судом Київської області про солідарне стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на користь ПА,Т «Банк «Київська Русь» заборгованості за кредитним договором у загальному розмірі 84 846,14 доларів США, що станом на 26 червня 2014 року в гривневому еквіваленті становить 1 008 134 грн. 95 коп., таким, що не підлягає виконанню.

Відповідно до ч. 3 ст. 271 ЦПК України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Так, 18 травня 2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Вишгородського районного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 , третя особа ПАТ «Київська Русь» про зняття арешту з майна, в якому просив:

-визнати виконавчий лист №363/4569/14-ц виданий 14 вересня 2015 року Вишгородським районним судом Київської області таким, що не підлягає виконанню;

-зобов`язати Вишгородський районний відділ державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) винести постанову про закінчення виконавчого провадження за вказаним виконавчим листом;

-зобов`язати Вишгородський районний відділ державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) вчинити дії щодо реєстрації припинення обтяження майна ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2

22 жовтня 2019 року до закінчення підготовчого провадження в справі представник позивача подав до суду уточнену позовну заяву, в якій просив:

-зняти арешт з всього майна належного ОСОБА_1 , в тому числі зняти арешт з квартири АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; місце проживання: АДРЕСА_2 ), (реєстраційний номер обтяження 13068145), який накладений відповідно до постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер : ВП 49191715, виданий 29.01.2016, старшим державним виконавцем ВДВС Вишгородського РУЮ Харитоновою Надією Олександрівною;

-виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна запису про арешт квартири АДРЕСА_1 , який накладений відповідно до постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер : ВП 49191715, виданий 29.01.2016, старшим державним виконавцем ВДВС Вишгородського РУЮ Харитоновою Надією Олександрівною.

Ухвалою судового засідання від 22 жовтня 2019 року уточнену позовну заяву представника ОСОБА_1 прийнято до провадження, підготовче провадження закрито та справу призначено до судового розгляду.

Згідно ч. 1 та ч. 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 23 червня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 задоволено, знято арешт з усього майна належного ОСОБА_1 , в тому числі з квартири АДРЕСА_1 (реєстраційний номер обтяження 13068145) , що належить на праві власності ОСОБА_1 , який накладено відповідно до постанови старшого державного виконавця Харитоновою Надією Олександрівною відділу ДВС Головного територіального управління юстиції у Київській області про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серія та номер ВП 49191715.

Виключено з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна запис про арешт квартири АДРЕСА_1 , який накладено відповідно до постанови старшого державного виконавця Харитоновою Надією Олександрівною відділу ДВС Головного територіального управління юстиції у Київській області про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серія та номер ВП 49191715.

Згідно п. 2 ч 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 1 та ч. 2 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Як передбачено п. 3 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Згідно п. 1 ч. 5 ст. 265 ЦПК України у резолютивній частині рішення зазначаються висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної з заявлених вимог.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Беручи до уваги викладене, встановлено, що рішення суду є чітким і зрозумілим й різного тлумачення не припускає, коли мотиви прийнятого рішення та процесуальні рішення і дії вчинені по справі роз`ясненню не підлягають.

Таким чином підстав для роз`яснення вказаного рішення суду не встановлено, а тому в задоволенні цієї заяви слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. 271 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

у роз`ясненні рішення Вишгородського районного суду Київської області від 23 червня 2020 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Вишгородського районного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 , третя особа ПАТ «Київська Русь» про зняття арешту з майна відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з моменту її підписання шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Вишгородський районний суд Київської області.

Суддя