ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2647/21
провадження № 2/753/4704/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" листопада 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Гусак О.С.,

за участі секретаря судового засідання Осадчука С.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м. Києві позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_3 , про визначення місця проживання неповнолітньої дитини та стягнення аліментів на її утримання, стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання,

в с т а н о в и в:

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 10 лютого 2021 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання неповнолітньої дитини та стягнення аліментів на її утримання, стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 16 червня 2021 року залучено до участі у справі в якості третьої особи ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 30 серпня 2021 року підготовче провадження у вказаній цивільній справі закрито та призначено справу до розгляду по суті на 5 жовтня 2021 року о 11 год. 30 хв.

Судове засідання призначене на 5 жовтня 2021 року було знято з розгляду у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді, наступне засідання призначено на 10 листопада 2021 року.

29 жовтня 2021 року від позивача до суду надійшла заява про відкладення розгляду справи призначеного на 10 листопада 2021 року, у зв`язку з перебуванням позивача у відрядженні.

10 листопада 2021 року учасники справи у судове засідання не з`явились, у зв`язку з чим судове засідання було відкладено на 23 листопада 2021 року.

23 листопада 2021 року учасники справи до суду не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про час, дату та місце судового засідання.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи.

Пунктом 33 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» судам роз`яснено, що суд зупиняє або закриває провадження у справі чи залишає заяву без розгляду з підстав, передбачених відповідно статтями 201, 202, 205, 207 ЦПК України (2004 року), перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

При цьому процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду.

Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Вказаний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13 (провадження № 61-36375св18).

Встановлено, що позивач не з`явився у судові засідання призначені на 10 та 23 листопада 2021 року без поважних причин, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав, а також враховується тривалість перебування справи в суді.

Неявка позивача перешкоджає вирішенню спору, оскільки окремі питання визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів підлягають з`ясуванню у судовому засіданні.

З огляду на наведене, суд вважає за можливе залишити позовну заяву без розгляду.

Керуючись ч. 1 ст. 44, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, статтями 259, 268, 272 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи - Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_3 , про визначення місця проживання неповнолітньої дитини та стягнення аліментів на її утримання, стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, яка продовжує навчання залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Гусак О.С.