328/919/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2017 року м. Токмак

Токмацький районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Андрущенка О.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Гончарук В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Токмак заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 15.06.2018 року по цивільній справі № 328/919/18 за позовом публічного акціонерного товариства КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 15.06.2018 року по цивільній справі № 328/919/18 за позовом публічного акціонерного товариства КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

В обґрунтування зазначає, що заочним рішенням Токмацького районного суду Запорізької області від 15.06.2018 року № 328/919/18 задоволено позовні вимоги та стягнуто з неї на користь ПАТ КБ «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором.

Як на підставу для перегляду вказаного заочного рішення зазначає про те, що вона не були присутня під час оголошення рішення суду, судова повістка повернута на адресу суду з відміткою про відсутність адресата. Таким чином, ОСОБА_1 вважає про відсутність належного підтвердження її сповіщення про розгляд справи. Також зазначила, що позовні вимоги банку є необґрунтованими, оскільки, Тарифи з обслуговування кредитних карт «Універсальна» та витяг з Умов та правил надання банківських послуг в Приватбанку не підписані ОСОБА_1 , а тому не можуть бути належними доказами на підтвердження наявної заборгованості за кредитним договором.

На розгляд справи ОСОБА_1 не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Представник ПАТ КБ «Приватбанк» на розгляд справи не з`явився, про час та місце розгляду повідомлявся судом, подав заперечення на заяву в якому зазначив, що ОСОБА_1 належним чином повідомлена судом про час та місце розгляду справи, оскільки судом прийнято рішення про заочний розгляд справи. Звертає увагу на те, що підставами для скасування заочного рішення суду повинні бути зазначені докази, які мають істотне значення для справи. В даному випадку ОСОБА_1 посилається на докази, які були в матеріалах справи та оцінені судом під час ухвалення рішення у справі.

Оскільки особи, які беруть участь у справі в судове засідання не з`явились, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, ознайомившись із заявою про перегляд заочного рішення, матеріалами справи, вважає заяву про перегляд заочного рішення такою, що не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що заочним рішенням Токмацького районного суду Запорізької області від 15.06.2018 року № 328/919/18 задоволено позовні вимоги ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 та стягнуто заборгованість за кредитним договором на загальну суму 85094 грн. 74 коп..

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, для скасування заочного рішення суду заявник повинен довести поважність причин неявки в судове засідання та неможливість повідомити причини неявки, поважність не подання відзиву на позов, а також докази на які посилається відповідач у справі мають мати істотне значення для правильного розгляду справи.

ОСОБА_1 як на поважність причин неявки в судове засідання зазначає про необізнаність про розгляд справи, що підтверджується конвертом з судовою повісткою, який повернуто на адресу суду.

Дані доводи є необґрунтованими з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 130 ЦПК України (в редакції на час ухвалення рішення) якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

В матеріалах цивільної справи № 328/919/18 наявне підтвердження про зареєстроване місце проживання відповідачки АДРЕСА_1 , куди і направлено ухвалу суду про відкриття провадження та копію позову з додатками.

У зв`язку з відсутністю відповідачки за зареєстрованим місцем проживання, ухвала суду та позов з додатками вручено ОСОБА_1 .

Таким чином, відповідачка ОСОБА_1 вважається належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи в силу вимог ч. 3 ст. 130 ЦПК України.

В судове засідання о 10 год. 00 хв. 16.05.2021 року відповідачка не з`явилася, причини неявки не повідомила, у зв`язку з чим, розгляд справи відкладено на 01.06.2018 року о 13 год. 00 хв..

Судову повістку на зазначену дату відповідачка не отримала, конверт повернувся на адресу суду з відміткою про відсутність адресата.

Через перебування головуючого судді у відпустці судовий розгляд відкладено на 15.06.2021 року о 13 год. 00 хв..

В судове засідання о 13 год. 00 хв. 15.06.2018 року відповідачка не з`явилася, конверт з судовою повісткою повернуто на адресу суду з відміткою про відсутність адресата (Адресат не проживає, виїхав в м. Токмак).

Згідно ч. 1 ст. 131 ЦПК України (в редакції на час розгляду справи) учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Таким чином, ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою про судове засідання на 16.05.2018 року в силу ч. 3 ст. 130 ЦПК України, була зобов`язана повідомити суд про зміну свого місця проживання та контактні засоби зв`язку, в протилежному випадку вона є такою, що належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи у випадку направлення судом повістки за останнім відомим місцем реєстрації проживання відповідачки.

За таких умов, ОСОБА_1 не надала належного підтвердження поважності причин неявки в судове засідання або не повідомлення причин неявки, а також, не надання відзиву на позов.

Щодо обов`язку зазначити докази, які мають істотне значення для правильного розгляду справи, то доводи ОСОБА_1 фактично зводяться до переоцінки письмових доказів позивача, які містяться в матеріалах справи та були предметом судового дослідження під час ухвалення рішення.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Желтяков проти України" від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі "Брумареску проти Румунії" (Brumarescu v. Romania) [ВП], N 228342/95, п. 61, ECHR1999-VII)

Таким чином, заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 15.06.2018 року №328/919/18 задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України, суд

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Токмацького районного суду Запорізької області від 15.06.2018 року № 328/919/18 залишити без задоволення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя