ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________________________________________
Справа № 676/6643/19
Провадження № 22-ц/4820/1382/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2021 року м. Хмельницький

Хмельницький апеляційний суд

у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Гринчука Р.С., Грох Л.М., Костенка А.М.,

секретар судового засідання Чебан О.М.,

з участю позивача, представника відповідача,

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 14 липня 2021 року, суддя Семенюк В.В., у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , Кам`янець-Подільської міської ради про встановлення порядку користування земельною ділянкою,

встановив:

У жовтні 2019 року ОСОБА_2 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , Кам`янець-Подільської міської ради про встановлення порядку користування земельною ділянкою, площею 127 кв.м., для будівництва та обслуговування житлового будинку, надвірних господарських будівель та споруд, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка перебуває у спільному користуванні її та відповідачів, виділивши їй в натурі для користування 42 кв.м. земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимог вказала, що у неї, ОСОБА_1 та ОСОБА_3 у спільному користуванні перебуває земельна ділянка, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , площею 127 кв.м. Їй належить на праві власності домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , яке утворилося внаслідок виділення 27/100 належної їй частки з домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , де співвласниками інших часток були ОСОБА_3 та ОСОБА_1 . Однак вона позбавлена можливості обслуговувати належне їй домоволодіння, оскільки ОСОБА_1 чинить їй перешкоди в обслуговуванні зовнішніх стін будинку, проведенні ремонтно-будівельних робіт, мотивуючи тим, що відповідна земельна ділянка, яка необхідна для обслуговування її будинку, належить до земель спільного користування.

Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 14.07.2021 року у справі призначено додаткову судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено питання чи можливі варіанти збільшення ширини проїзду для ОСОБА_1 та ОСОБА_3 за рахунок зменшення земельної ділянки для обслуговування будинку АДРЕСА_1 та землі загального користування, яка перебуває у користуванні ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , при яких у ОСОБА_2 буде можливість припинити спільне користування землею з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .?

Задовольняючи відповідне клопотання позивача про призначення експертизи суд виходив з положень процесуального закону щодо можливості призначення додаткової судової експертизи.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просив ухвалу суду скасувати.

В обґрунтування скарги зазначив, що суд не взяв до уваги письмові пояснення відповідача щодо необґрунтованості клопотання позивача про призначення додаткової експертизи нормам матеріального та процесуального права. Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися питань, які виходять за межі позову. Однак, у спірній ухвалі суд виніс на розгляд експерта питання про земельну ділянку, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , хоча позовні вимоги стосуються встановлення порядку користування земельною ділянкою для будівництва та обслуговування житлового будинку, надвірних господарських будівель та споруд, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , площею 127 кв.м., яка перебуває у спільному користуванні сторін, виділивши їй в натурі для користування 42 кв.м. земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Крім того, судом на вирішення експерта винесено нові питання, які не були поставлені в первинній експертизі, відтак суд необґрунтовано призначив додаткову експертизу щодо питань, які не були предметом дослідження попередньої судової експертизи.

Апелянт в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, в письмовій заяві просив суд розгляд справи провести без його участі, підтримав апеляційну скаргу.

В суді представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги.

Позивач в судовому засіданні проти апеляційної скарги заперечила, підтримала оскаржувану ухвалу суду.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку про необхідність залишення без задоволення апеляційної скарги з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайоннного суду Хмельницької області від 28.05.2020 року у даній справі призначено судову будівельно-технічну експертизу на вирішення якої поставлено питання сторін наступного змісту: 1) зазначити, яка площа земельної ділянки загального користування (раніше двір спільного користування) перебуває у фактичному користуванні ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_1 , при цьому також зазначити конфігурацію двору загального користування; 2) чи включено в двір загального користування частину земельної ділянки, яка необхідна для обслуговування будинку АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_2 , при цьому вказати площу та конфігурацію земельної ділянки, яка необхідна для обслуговування будинку АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 та зазначити, які норми та вимоги ДБН порушені при включенні земельної ділянки, яка необхідна для обслуговування відповідного жилого будинку по АДРЕСА_1 , до земель загального користування? 3) визначити можливі варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою для будівництва та обслуговування житлового будинку, надвірних господарських будівель та споруд, як двором спільного користування лише ОСОБА_1 та ОСОБА_3 при умові передачі з двору загального користування 42 кв.м. ОСОБА_2 , для обслуговування житлового будинку АДРЕСА_1 ; 4) яка відстань між домоволодінням по АДРЕСА_2 , які належать ОСОБА_2 .? 5) чи буде, в разі виділення земельної ділянки для обслуговування домоволодіння по АДРЕСА_1 , забезпечений доступ для проїзду до гаражів відповідачів та проїзду машин швидкої допомоги та пожежних машин, відповідно до норм містобудування? 6) чи можливе виділення в натурі земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, на якій розташовані мережі водопостачання та водовідведення будинків по АДРЕСА_1 ?

Згідно висновку експерта №22/20 від 09.12.2020 року фактична площа земельної ділянки загального користування (раніше двір спільного користування), яка перебуває у фактичному користуванні ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в межах розташування житлового будинку, який належить ОСОБА_2 , що розташований по АДРЕСА_1 , становить 0,0097 кв.м. В двір загального користування включено частину земельної ділянки площею 0,0018 га (18 кв.м.), яка необхідна для обслуговування будинку АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_2 . Відповідно до вимог нормативних документів, зокрема, п. 6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019 Планування та забудова територій, площа, яка необхідна для обслуговування жилого будинку по АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_2 , складає 0,0031 га ( 31 кв.м. = 18+13). При цьому, експерт вважає за необхідне зазначити, що на частину земельної ділянки площею 0,0013 га, яка знаходиться у власності ОСОБА_3 згідно копії Державного акту на право власності на землю серії ХМ №29 від 26.01.1998 року слід встановити сервітут (а.с. 21). Варіант встановлення порядку користування земельною ділянкою загального (спільного) користування лише ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , при умові передачі із двору загального користування ОСОБА_2 , для обслуговування житлового будинку по АДРЕСА_1 наступний: - залишити у спільному користуванні ОСОБА_1 та ОСОБА_3 земельну ділянку площею 0,0065 га; - на частину земельної ділянки площею 0,0009 га ОСОБА_2 пропонується встановити сервітут для проїзду (шириною 2,75 м) на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_3 - на частину земельної ділянки площею 0,0013 га ОСОБА_3 , пропонується встановити сервітут для проходу до будівель і споруд та частини земельної ділянки на користь ОСОБА_2 .

Відстань між домоволодіннями, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 , становить: від точки 1 до точки 2 - 3,42 м; від точки 3 до точки 4 - 3,40 м; від точки 5 до точки 6 - 3,76 м; від точки 7 до точки 8 - 5,25 м.

В разі виділення земельної ділянки для обслуговування домоволодіння по АДРЕСА_1 , доступ проїзду до гаражів відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_3 буде забезпечений (не менше 2,25 м) відповідно до п. 3.1.4.3 Методичного посібника з визначення можливості розподілу об`єктів нерухомості, розробленого Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз, доступ проїзду машини швидкої допомоги відповідно до таблиць 5.1 - 5.2. ДБН В.2.3-5:2018 Вулиці та дороги населених пунктів (не менше 2,75 м) буде забезпечений лише при умові встановлення сервітуту на частину земельної ділянки ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , площею 0,0009 га. Існуючі відстані між домоволодінням, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та домоволодінням, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , не відповідають розміру для проїзду пожежних автомобілів тобто менше необхідних 3,5 м (п. 15.3.1 ДБН Б.2.2-12:2019 Планування та забудова територій).

Стосовно шостого питання, експерт зазначив, що у зв`язку з відсутністю в справі даних щодо підземного розташування інженерних мереж, в т.ч. водопостачання та водовідведення будинків по АДРЕСА_1 та по АДРЕСА_1 , надати відповідь на поставлене питання не вбачається можливим.

Обґрунтовуючи клопотання від 30.06.2021 року про призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи ОСОБА_2 вказала, що зі змісту висновку первинної експертизи їй стало відомо про ймовірну необхідність встановлення сервітуту щодо належної їй земельної ділянки, що по АДРЕСА_1 .

Згідно положень ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Як роз`яснено у пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року №8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», судам слід мати на увазі, що первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше. За змістом статті 61 ЦПК України 2004 року додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Висновок визнається неповним, коли експерт не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання, у зв`язку з цим суд має обговорити питання про призначення додаткової або повторної експертизи залежно від обставин справи.

В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові. У випадках, коли виникає необхідність провести дослідження нових об`єктів або щодо інших обставин справи, суд призначає нову експертизу, яка не є додатковою.

Згідно з підпунктом 1.2.13 пункту 1.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5 згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

У разі призначення експертизи (залучення експерта) для проведення додаткової або повторної експертизи, крім матеріалів, зазначених у пункті 3.3 цього розділу, до експертної установи (експертові) надаються також висновки попередніх експертиз з усіма додатками (фотознімками, порівняльними зразками тощо), а також додаткові матеріали, що стосуються предмета експертизи, які були зібрані після надання первинного висновку. У разі необхідності проведення додаткової або повторної експертизи у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються мотиви та підстави для її призначення (п. 3.6 Інструкції).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Пунктом першим частини першої статті 103 ЦПК України встановлено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч. 1 ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Колегія суддів вважає обґрунтованим посилання апелянта щодо порушення судом норм процесуального права в частині призначення не нової а додаткової експертизи, однак враховуючи предмет доказування у даній справі а також висновки первинної експертизи, колегія суддів вважає, що нове поставлене експерту питання сприятиме повному встановленню всіх обставин справи, в тому числі безпосередньому вирішенню спору за яким між сторонами виникли суперечності про спільне користування усією земельною ділянкою, що по АДРЕСА_1 , з метою надання позивачу можливості обслуговувати належне їй будинковолодіння (зовнішні стіни).

Таким чином, враховуючи, що допущене судом першої інстанції порушення норм процесуального права не призвело до неправильного вирішення питання щодо призначення експертизи, тому помилкове призначення судом додаткової а не первинної судової експертизи не може слугувати підставою для скасування або зміни судового рішення.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, суд,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 14 липня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 26 серпня 2021 року.

Судді: Р.С. Гринчук

Л.М. Грох

А.М. Костенко