Справа № 754/9406/20
У Х В А Л А

Іменем України

18 серпня 2021 року м.Київ

Деснянський районний суд міста Києва

під головуванням судді Бабко В.В.

за участю секретаря судового засідання Івченка В.А.

за участю відповідача ОСОБА_1

за участю представника відповідача - адвоката Ляшенка І.І.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Орган опіки і піклування виконавчого комітету Новомосковської міської ради про надання згоди на зміну реєстрації місця проживання дитини без згоди батька,-

В С Т А Н О В И В:

В провадження судді Бабко В.В. надійшла цивільна справа за зазначеним вище позовом.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 31.07.2020 відкрито провадження по цивільній справі, розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, 25.01.2021 закрито підготовче провадження, призначено справу до розгляду по суті.

Позивачка ОСОБА_2 в судові засідання не з`являлась, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Відповідач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Ляшенко І.І. в судове засідання не з`явились, подали заяву про закриття провадження по справі, оскільки відсутній предмет спору, надавши нотаріально посвідчену заяву на згоду про реєстрацію дитини за місцем реєстрації матері ОСОБА_2 та доказ отримання останньою та просили розглядати справу в їх відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до такого.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачка звернулась до суду з позовом про надання згоди на зміну реєстрації місця проживання дитини без згоди батька, зазначивши, що батько добровільно згоду на реєстрацію дитини не надає, тому просила задовольнити позов повністю.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є: верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; обов`язковість судового рішення; забезпечення права на апеляційний перегляд справи; забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно частині 1 статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Частина 2 та 5 статті 12 ЦПК України визначає, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Як передбачено ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваними судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Зі змісту заяви про закриття провадження та доданих до неї документів вбачається, що між сторонами відсутній предмет спору, так як батько дитини, ОСОБА_1 надав добровільну згоду на реєстрацію сина, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за місцем реєстрації матері дитини,ОСОБА_2 , що підтверджується нотаріально засвідченою заявою приватним нотаріусом Іванківського районного нотаріального округу Київської області Ющенко Л.В, яку позивачка отримала.

Відсутність предмету спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Аналізуючи зазначене вище, суд вважає можливим задовольнити заяву про закриття провадження по справі.

Керуючись Конституцією України, статтями 2, 4, 12, 13, 133, 193, 206, 255 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі за позовом ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Орган опіки і піклування виконавчого комітету Новомосковської міської ради про надання згоди на зміну реєстрації місця проживання дитини без згоди батька - закрити.

Роз`яснити, що право на звернення до суду з позовною заявою, можливо, якщо права порушені, невизнані або оспорювані.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених статтею 353 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала складена та підписана 18.08.2021.

Суддя В.В. Бабко