Провадження №: 2-с/755/3/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" січня 2021 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді САВЛУК Т.В., розглянувши в порядку письмового провадження, в приміщенні суду, заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, який видано Дніпровським районним судом міста Києва 07 вересня 2020 року за заявою Дочірнього підприємства «КиївГазЕнерджи» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожитий природний газ,-

в с т а н о в и в:

07 вересня 2020 року Дніпровським районним судом м. Києва видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь Дочірнього підприємства «КиївГазЕнерджи» заборгованість за спожитий природний газ з урахуванням індексу інфляції та 3% річних в розмірі 5231,51, а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 210 гривень 20 копійок., а всього на загальну суму 5441,71 грн.

Вивчивши матеріали заяви про скасування судового наказу та долучені до неї додатки, суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Крім цього, у відповідності до ч.2 ст.171 заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала , не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Разом з тим, заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 07 вересня 2020 року, виданий Дніпровським районним судом міста Києва, подана до суду 25 січня 2021 року вх.№5593, шо свідчить про порушення заявником строків звернення з цією заявою до суду в розумінні положень ч.1 ст.170 ЦПК України, при цьому заявник не подала до суду заяву про поновлення строку на подання заяви про скасування судового наказу з обґрунтуванням обставин, які свідчать про поважність причин пропуску процесуального строку, та долученням доказів на підтвердження підстав для вирішення питання про поновлення процесуального строку.

Крім того, за правилами цивільного процесуального законодавства, заява про скасування судового наказу за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 170 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 ЦПК України, заява про скасування судового наказу має містити: найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; наказ, що оспорюється; зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

У порушення зазначених вимог закону у заяві не вказано стягувача, та його реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта, не вказано стягувача, та не зазначено юридичної адреси та ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.

Також, до заяви не було надано наказ, що оспорюється у відповідності до п. 4 ч. 3 ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України, заява про скасування судового наказу повинна містити зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Заявником у заяві про скасування судового наказу має бути зазначено не

лише про оспорення наказу, а й про обставини, які свідчать про повну чи часткову необґрунтованість вимог стягувача, а також посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти задоволення вимог.

До заяви про скасування судового наказу додаються: документ, що підтверджує сплату судового збору; документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті. (ч. 5 ст. 170 ЦПК України).

У відповідності до ч.4-2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду заяви про скасування судового наказу, справляється судовий збір за ставкою 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на дату звернення до суду складає 113,50 гривень).

Проте, подана до суду заява не відповідає вимогам ст.170 ЦПК України, а саме: до заяви не долучено докази сплати судового збору.

Відповідно до ч.6 ст.170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

За наведених обставин, суддя приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу, який видано Дніпровським районним судом міста Києва 07 вересня 2020 року, не відповідає вимогам ч. 5 ст. 170 ЦПК України, тому підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 170, 260, 261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд-

п о с т н а о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, який видано Дніпровським районним судом міста Києва 07 вересня 2020 року за заявою Дочірнього підприємства «КиївГазЕнерджи» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожитий природний газ,- повернути без розгляду.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцять днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5 п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

С у д д я