У Х В А Л А

01 лютого 2021 р. м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Медяна Ю.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про встановлення фактів, що мають юридичне значення,-

ВСТАНОВИВ:

В листопаді 2020 ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про встановленя фактів, що мають юрпидичне значення, відповідно до якої просив суд встановити факти, що мають юридичне значення, а саме: незаконне рішення позачергових загальних зборів членів КС «Злагоди» від 28.12.2015 проведених у м. Вінниці, вул. Максимовича, 6, протокол яких засвідчений печаткою і підписом слідчого Вінницького відділу поліції ГУНП у Вінницькій області; відсутність кворуму на зазначених зборах; порушення (недотримання) встановленого порядку денного зборів; відсутність реєстру осіб, приймавших участь у зборах; незаконність обрання головою правління ОСОБА_2 за рішенням загальних зборів проти призначення за рішенням спостережної ради; відсутність обрання спостережної ради зазначеними зборами,

Заявник вказав, що встановлення зазначених фактів йому необхідно для захисту своїх прав.

Відповідно до Постанови пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту.

У кожному разі суддя зобов`язаний перевірити підвідомчість даної заяви суду. Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у прийнятті заяви, а коли справу вже порушено - закриває провадження в ній.

У тому разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно зі ст. 2 Господарського кодексу України учасниками відносин у сфері господарювання є суб`єкти господарювання, споживачі, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, наділені господарською компетенцією, а також громадяни, громадські та інші організації, які виступають засновниками суб`єктів господарювання чи здійснюють щодо них організаційно-господарські повноваження на основі відносин власності.

Під корпоративними відносинами, згідно зі ст. 167 ГК України, маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав, тобто прав особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами. Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Беручи до уваги факти, які просить встановити ОСОБА_1 , а саме: незаконність рішення позачергових загальних зборів членів КС «Злагоди» від 28.12.2015 проведених у м. Вінниці, вул. Максимовича, 6, протокол яких засвідчений печаткою і підписом слідчого Вінницького відділу поліції ГУНП у Вінницькій області; відсутності кворуму на зазначених зборах; порушення/недотримання встановленого порядку денного зборів; відсутності реєстру осіб, приймавших участь у зборах; незаконності обрання головою правління ОСОБА_2 за рішенням загальних зборів проти призначення за рішенням спостережної ради; відсутності обрання спостережної ради зазначеними зборами, всі ці факти стосуються реалізації ОСОБА_1 своїх прав як колишнього члена кредитної спілки та належать до корпоративних правовідносин і підлягають розгляду в порядку господарського судочинства.

Таку ж думку висловив Верховний Суд у правовій позиції, викладеній у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 року у справі № 338/667/19, згідно з якою спір за позовом члена або колишнього члена кредитної спілки щодо повернення йому внесків з її майна у зв`язку з виходом із членства у цій спілці, а також про відшкодування моральної шкоди, завданої неповерненням цих внесків, є пов`язаним із припиненням корпоративних прав відповідного члена. Тому такий спір слід розглядати за правилами господарського судочинства.

Виходячи з наведеного вище, суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_1 не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, оскільки її розгляд віднесено до компетенції господарського судочинства, а тому у відкритті провадження у даній справі слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись статтями 186, 260, 353 ЦПК України суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Роз`яснити заявнику, що даний спір віднесено до юрисдикції господарського суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: