Справа № 368/429/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" вересня 2021 р. Кагарлицький районний суд Київської області

В складі:

Головуючий - суддя Закаблук О.В.

При секретарі: Балацька В.В.

З участю учасників цивільного процесу:

Представник позивача: адвокат Клапчук Ф.П.

- розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кагарлик Київської області в залі суду цивільну справу за позовом позовом ОСОБА_1 до Кагарлицької об`єднаної територіальної громадяни в особі Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин, суд,

В С Т А Н О В И В :

20.05.2021 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Кагарлицької об`єднаної територіальної громадяни в особі Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин, в прохальній частині якої позивачка просить суд винести рішення, на підставі якого:

- Визнати причини пропуску ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строку для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 поважними та встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .

- Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та померлим ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , а саме, - що ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_2 .

Свої вимоги позивачка в мотивувальній частині позовноїї заяви обгрунтовує наступними обставинами та нормами права:

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 .

За житгя ОСОБА_2 мав у власності нерухоме майно, а саме, - житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_3 заповіту на наявне у нього майно складено не було.

Згідно Ч.ч. 1, 2 ст. 524 Цивільного кодексу УРСР 1963 р., який діяв на час відкриття спадщини, спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом.

Відповідно до ч. 1 ст. 529 Цивільного кодексу УРСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (У тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого.

Після смерті ОСОБА_2 зі спадкоємців першої черги залишилась його дочка, - ОСОБА_1 (далі - Позивач). Інших спадкоємців за законом першої черги після ОСОБА_2 не залишилось.

17.05.2021 року Позивач звернулася до державного нотаріуса Кагарлицької районної державної нотаріальної контори Київської області Грачової Л.І. з заявою про прийняття спадщини. Нотаріус роз`яснила Позивачу, що згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру № 64729729, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 спадкова справа не відкривалась. Проте, Позивачем пропущено шестимісячний строк для прийнятої спадщини, а також не було прийнято спадщини шляхом фактичного вступу в управління або володіння спадковим майном, а тому видати свідоцтво про право на спадщину наразі неможливо.

У зв`язку з наведеним, нотаріус порекомендувала Позивачу звернутися до суду для вирішення даного питання.

Відповідно до ч. 1 ст. 548 Цивільного кодексу УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 549 Цивільного кодексу УРСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину:

1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном;

2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Позивачем у встановлений строк не було прийнято спадщину її батька, а тому вона змушена просити суд про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини.

Відповідно до п. 4 Перехідних положень Цивільного кодексу України. Цивільний кодекс України застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності.

Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ніш чинності.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийнятгя спадщини відповідно до частини третьої ст. 1272 ЦК України.

Враховуючи наведене, Позивач вважає, що їй може бути надано додатковий строк для прийняття спадщини з наступних причин.

Слід зазначити, що Позивачу не подавала заяву про прийняття нею спадщини ОСОБА_4 оскільки Позивач не проживала разом зі спадкодавцем, а з померли проживав брат Позивача по матері ОСОБА_5 , який був не рідним померлому ОСОБА_4 .

Оскільки в будинку проживав ОСОБА_5 , Позивач вважала, що вказаний вище житловий будинок, який належав померлому ОСОБА_2 , по погосподарській книзі Буртівської сільської ради перейшов до її брата по матері, - ОСОБА_5 .

Враховуючи наведене, Позивач тривалий час вважала, що спадщина, у вигляді житлового будинку ОСОБА_2 , - перейшла до її брата по матері, а тому не зверталася із заявою про прийнятгя спадщини.

Крім того, Позивач довгий час не могла займатися оформленням спадкових прав через проблеми зі здоров`ям. Так, Позивач часто хворіла, за період після смерті спадкодавця Позивач перенесла п`ять інсультів, у зв`язку з чим проходила довгий період реабілітації та об`єктивно не могла займатися спадщиною свою батька.

У зв`язку з викладеними обставинами, Позивач лише у травні 2021 року звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.

Вищезазначені причини пропуску Позивачем строку для подачі заяви про прийняття спадщини на думку Позивача є поважними та можуть бути визнанні такими судом.

Окрім тою. на даний час з`ясувалося, що існують також інші перешкоди для прийняття Позивачем спадщини свого батька, а саме через різницю у записах особистих даних померлого ОСОБА_2 в документах, у зв`язку з чим виникла необхідність встановити факт родинних відносин між Позивачем та ОСОБА_2 .

Так, у свідоцтві про народження Позивача ім`я ОСОБА_2 зазначено як « ОСОБА_6 ». а в свідоцтві про смерть - « ОСОБА_2 ».

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно ст. 316 Цивільного процесуального кодексу України заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.

Згідно п. 7 Постанови Пленуму ВСУ №5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про становлення фактів, що мають юридичне значення» відповідно до п. 1 ст. 273 ЦПК суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Підтвердженням того, що ОСОБА_2 та Позивач є батьком і дочкою є документи, додані до цієї заяви та зокрема копія свідоцтва про народження Позивача.

Таким чином, є всі підстави для встановлення факту родинних відносин між Позивачем та ОСОБА_2 .

На підставі ст. ст. 524. 529 ЦК УРСР, ч. 1 ст. 1223, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» та керуючись статтями 4, 174, 175, 315-319 ЦПК України, - позивач просить суд задовольнити вимоги, викладені в прохальній частині її позовної заяви.

20.05.2021 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних Положень ЦПК України для слухання даної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В., призначено справа № 368/429/21, провадження № 2/368/449/21.

31.05.2021 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 175, 177, 185, 187, 258, 260 ЦПК України винесено ухвалу, на підставі якої відкрито провадження, прийнято процесуальне рішення про слухання справи в порядку загального позовного провадження, та призначено справу до підготовчого судового розгляду на 12 год. 00 хв. 29.06.2021 року.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 29.06.2021 року, позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, проте, - на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява - клопотання, в якій позивачка просить суд слухати справу без її участі, вимоги, викладені в прохальній частині позовної заяви, - підтримує в повному обсязі.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 29.06.2021 року, представник відповідача, - Кагарлицької міської ради Київської області не з`явився, проте, - на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява - клопотання, в якій відповідач просить суд слухати справу без участі його представника, проти позову не заперечує.

29.06.2021 року Кагарлицьким районним судом Київської області на підставі п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України виніс ухвалу про закриття підготовчого судового провадження, та призначив справу до слухання по суті на 15.07.2021 року.

15.07.2021 року в слуханні справи за клопотанням представника позивача оголошено перерву до 14 год. 00 хв. 27.09.2021 року.

27.09.2021 року в судовому засіданні представник позивача, - адвокат Клапчук Ф.П заявив клопотання про залучення до участі в справі співвідповідачів, - ОСОБА_7 , та ОСОБА_8 , про що подав письмове клопотання.

Суд вислухавши клопотання представника позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку щодо задоволення клопотання, - шляхом винесення судового рішення у виді ухвали, як окремого процесуального документу (з постановленням в нарадчій кімнаті), обгрунтовуючи своє рішення наступним.

Так, фізичні особи, громадяни України:

1. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

2. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , АДРЕСА_3 , -

- є спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_2 , а тому рішення даної справи стосується їхніх прав та інтересів, так як зачіпає їхні права, як спадкоємців, та, відповідно, - права на спадкове майно, яке залишилолся після смерті спадкодавця по даній справі, - ОСОБА_2 .

Норми процесуального права, використані судом під час винесення даної ухвали:

- Згідно ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі,

Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Відповідач, замінений іншим відповідачем, має право заявити вимогу про компенсацію судових витрат, здійснених ним внаслідок необгрунтованих дій позивача. Питання про розподіл судових витрат вирішується в ухвалі про заміну неналежного відповідача.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 197 ЦПК України суд під час підготовчого судового засідання вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 198 ЦПК України суд відкладає підготовче судове засідання в межах, визначених цим Кодексом строку підготовче судове засідання у випадку залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 51, п. 4 ч. 2 ст. 197, п. 2 ч. 2 ст. 198, п. 1 ч. 1 ст. 258, 259 - 261 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Залучити до участі в справі № 368/429/21, провадження № 2/368/449/21, за позовом ОСОБА_1 до Кагарлицької об`єднаної територіальної громадяни в особі Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин, в якості співвідповідачів, - фізичних осіб:

- ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

- ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса: АДРЕСА_3 , -

- роз`яснивши їм, що вони мають процесуальні права та обов`язки, передбачені ст.ст. 43, 44, 49, 216 ЦПК України.

Відкласти судове засідання на підставі п. 2 ч. 2 ст. 198 ЦПК України, одночасно надіславши копію ухвали сторонам по справі, та призначити наступне судове засідання на 09 год. 00 хв. 20.10.2021 року.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя: О.В. Закаблук