Зіньківський районний суд Полтавській області
_________________________________________________________________________________
Справа № 530/1404/19
Номер провадження 2-п/530/1/21

У Х В А Л А

іменем України

04.02.2021 р. м.Зіньків

Зіньківський районний суд Полтавської області в складі: головуючого - судді Должко С.Р., секретаря Пилипенка Є.С., представника позивача адвоката Кулик В.О., представника відповідача адвоката Яковенка Г.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Зіньків заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Зіньківського районного суду Полтавської області від 17.12.2020 року по цивільній справі № 530/1404/19, -

ВСТАНОВИВ :

Відповідач, ОСОБА_1 , звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Зіньківського районного суду Полтавської області від 17.12.2020 року по цивільній справі № 530/1404/19.

Заява мотивована тим, що у нього виникла форс - мажорна обставина, а саме: несподівана технічна поломка в дорозі автомобіля, на якому він слідував до суду, яка сталась на автодорозі Власівка- Зіньків. В нього є наявні докази та відомості які мають істотне значення для справи і які не були долучені в установленому законом порядку з поважних причин, оскільки в державі було введено карантин з підстав розповсюдження особливо небезпечного для людини інфекційного захворювання COVID-19.

Заслухавши заявника та представника відповідача адвоката Яковенка Г.М., представника позивача адвоката Кулик В.О. та розглянувши наявні матеріали справи, дослідивши їх, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, давши їм належну оцінку, суд приходить до висновку.

Згідно ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце судового засідання не перешкоджає розгляду заяви.

В судовому засіданні було встановлено, що, позивач ОСОБА_2 звернулася до Зіньківського районного суду Полтавської області з позовними вимогами до ОСОБА_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 про стягнення коштів отриманих від відчуження автомобіля, придбаного за час перебування у шлюбі 22.10.2019 року.

Відзив від відповідача ОСОБА_1 до суду надійшов 15.11.2019 року (а.с.52).

В додатку до відзива зазначено квитанція про направлення відзиву позивачу по справі.

Відповідно до заяви представника відповідача адвоката Яковенка Г.М. вказано, що була заключена угода з відповідачем 20.11.2019 року ( а.с.60).

Відповідно до клопотання представника відповідача адвоката Яковенка Г.М. заявленого 04.02.2021 року в судовому засідання про приєднання до матеріалів справи договір без № купівлі-продажу автомобіля від 24.01.2012 року, та акта прийому-передачі транспортного засобу від 24.01.2013 року то суд встановив, що дані документи відповідачем та представником відповідача надано до суду згідно клопотання від 17.06.2020 року ( а.с.114-116).

Дані документи не зазначено, як копії або оригінал, як те вимагає чинне законодавство.

Від представника відповідача адвоката Яковенка Г.М. також надійшло усне клопотання про виклик в судове засідання свідків, не зазначивши яких саме і що вони можуть підтвердити та неможливість їх викликати раніше.

Відповідно до заяви про перегляд заочного рішення, в переліку доданих до заяви матеріалів зазначено тільки копії заяви про перегляд заочного рішення, квитанції про сплату судового збору.

До заяви про перегляд заочного рішення, відно відно до ст.285 ЦПК УКраїни не надано докази, на які посилається відповідач та його представник.

Відповідачем та представником відповідача не надано суду доказів, про направлення даних доказів позивачу, як це вимагає ст. 183 ЦПК України.

Відповідно до ст. 83 ЦПК України, відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

З вище викладеного, відповідно до ст.183 ЦПК України, суд встановивши, що заяву) клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої та другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Заочним рішенням Зіньківського районного суду Полтавської області від 17.12.2020 року по цивільній справі № 530/1404/19 встановлено, що 10 грудня 2015 року ОСОБА_3 (позивач) уклала шлюб з ОСОБА_1 (відповідач), який вони зареєстрували у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Зіньківського районного управління юстиції Полтавської області, про що складено відповідний актовий запис за №107.

Укладений між сторонами шлюб розірваний рішенням Зіньківського районного суду Полтавської області від 27.09.2019 у справі №530/355/19.

В період шлюбу до моменту припинення шлюбних відносин та припинення ведення спільного господарства позивач та відповідач за спільні кошти придбали автомобіль ВАЗ 211540, д. н. з. НОМЕР_1 , 2012 року випуску, номер шасі (кузова, рами) - НОМЕР_2 . Проте відповідач під час перебування у шлюбі відчужив вищезгаданий автомобіль своєму братові, не отримавши на це згоди позивача. Окрім того, отримані кошти, відповідач витратив на власні потреби, а не на потреби сім`ї.

Відповідно до повідомлення №31/16-18-1227 від 9 грудня 2020 року ТСЦ МВС №5345 вказано, що на запит від 13 листопада 2020 року №530/1404/19/6984/2020/2/530/105/20, щодо надання інформації та підтверджуючих документів, що стосується зняття з реєстрації та постановку на облік в період з 10 грудня 2015 року по 01 січня 2017 року автомобіля ВАЗ- 211540, 2012 року випуска, номерний знак НОМЕР_3 , номер кузова НОМЕР_4 , територіальний сервісний центр № 5345 РСЦ ГСЦ МВС в Полтавській області повідомляє, що відповідно до Єдиного державного реєстру транспортних засобів автомобіль ВАЗ-211540, 2012 року випуска з 29 липня 2016 року був зареєстрований за гр. ОСОБА_1 , жителем АДРЕСА_1 згідно з договором купівлі-продажу укладеному- ТСЦ № 5345.

З 22 грудня 2018 року вище згаданий автомобіль згідно з договором купівлі-продажу укладеному в ТСЦ № 5345 був перереєстрований на гр. ОСОБА_4 жителя АДРЕСА_1 .

Відповідно до Звіту про оцінку легкового автомобіля ВАЗ 211540, д. н. з. НОМЕР_3 , номер шасі (кузова, рами) - НОМЕР_4 , його середня ринкова вартість становить 91 630,00 грн. тому 1/2 частина вартості спірного автомобіля становитиме: 91 630,00 : 2 = 45 815,00 грн.

Таким чином автомобіль ВАЗ 211540, д. н. з. НОМЕР_3 , номер шасі (кузова, рами) - НОМЕР_4 є спільним сумісним майном подружжя, відсутність згоди позивача на відчуження спільного майна, відсутність тієї обставини, що одержані відповідачем кошти від відчуження автомобіля використані не в інтересах сім`ї.

З доказів здобутих в судовому засіданні було встановлено, що ВАЗ-211540, 2012 року випуска з 29 липня 2016 року був зареєстрований за гр. ОСОБА_1 , жителем АДРЕСА_1 згідно з договором купівлі-продажу укладеному- ТСЦ № 5345, а відповідач та представник відповідача надає документи про покупку атомобіля номер кузова НОМЕР_4 за 2012-2013 роки, що не є предметом розгляду даної цивільної справи.

Відповідач та представник відповідача в судове засідання не надали доказів поважності неявки в судове засідання 17.12.2020 року, на які вони посилалися у своїй заяві.

Під час судового розгляду відповідач та представник відповідача в судові засідання не з"являлися жодного разу.

Одночасно, застосовуючи положення Цивільного процесуального кодексу України та Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини при розгляді справи", суд зазначає, що частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, передбачено право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку, який кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення від 07 липня 1989 року Європейського суду з прав людини у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.

Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України", суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Ключовими принципами статті 6 є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Як вказує у своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини, згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, № 303А, п. 29).

Відповідно до ч. 1 ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, суд приходить до висновку що в заяві про перегляд заочного рішення відсутні посилання на докази та обставини, в розумінні вимог ч. 1 ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч.1 ст. 223 ЦПК, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до п.11 ч.1 ст.2, п.5 ч.5 ст.12 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Згідно з ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У відповідності зі ст. 223 ч. 3 п. 1 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Так в рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Пономарьов проти України" від 3 квітня 2008 року було зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід звернути увагу і на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З огляду на вищезазначені обставини, та з урахуванням того, що Відповідач ОСОБА_1 , будучи повідомленим про день та час судового засідання, в судові засідання не з`являвся, враховуючи тривалість розгляду справи, суд розглянув справу у відсутності Відповідача та 17.12.2020 року виніс заочне рішення.

Таким чином, дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку, що оскільки, підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення, отже, заяву про перегляд заочного рішення відповідача слід залишити без задоволення.

Окрім того, суд роз`яснює, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст.284-288 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Зіньківського районного суду Полтавської області від 17.12.2020 року по цивільній справі № 530/1404/19 за позовом ОСОБА_2 , мешканки АДРЕСА_2 до ОСОБА_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 про стягнення коштів отриманих від відчуження автомобіля, придбаного за час перебування у шлюбі залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Зіньківського районного суду

Полтавської області С.Р.Должко