Справа № 573/1814/21
Номер провадження 2/573/494/21
і м е н е м У к р а ї н и
03 грудня 2021 року м. Білопілля
Білопільський районний суд Сумської області в складі:
головуючої судді: Черкашиної М.С.
за участю секретаря: Терещенко О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Білопіллі заочно цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
03 листопада 2021 представник ОСОБА_3 , яка діє в інтересах позивача ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Вимоги мотивовані тим, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрували шлюб 04 серпня 2012. Від подружнього життя сторони спільних дітей не мають. На даний час сторони проживають окремо, сім`я фактично розпалась та подружні стосунки не підтримують, спільного господарства не ведуть. На думку позивача, подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе, на примирення не згодний, відповідач відмовляється вирішити спір у позасудовому порядку, тому представник позивача просить розірвати шлюб між сторонами.
У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, надав письмову заяву про те, що позов підтримує, просить розглянути справу без його участі, проти заочного розгляду справи не заперечує (а. с. 20).
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, хоча повідомлялась за місцем реєстрації про день, час та місце розгляду справи (а. с. 18). Відповідно до ч. 8 ст. 128 ЦПК України виклик відповідача по справі вважається належним чином повідомлений про час, день та місце проведення судового засідання. Відповідач відзив на позов не подала.
У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній матеріалами, оскільки при підготовці справи до розгляду дотримано вимоги ЦПК України щодо належного повідомлення сторін про розгляд справи.
Статтею 280 ЦПК України передбачено, що в разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи вищевикладене, а також те, що позивач ОСОБА_1 проти заочного вирішення справи не заперечує, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення.
Ухвалою від 15 листопада 2021 відкрито провадження у справі за вказаним вище позовом та призначено її до судового розгляду у порядку спрощеного позовного провадження. Відповідачу запропоновано надати відзив на позовну заяву у 15-денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження (а. с. 15).
Судом встановлено, що сторони у справі ОСОБА_1 та ОСОБА_4 зареєстрували шлюб 04 серпня 2012 року у виконавчому комітеті Бобрицької сільської ради Білопільського району Сумської області, про що складено відповідний актовий запис № 04. Після реєстрації шлюбу позивачу присвоєно прізвище чоловіка ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 (а. с. 3).
Від подружнього життя сторони не мають спільних дітей.
Зі змісту позовної заяви вбачається, що причиною розпаду сім`ї стали різні погляди на критерії шлюбу та сім`ю, що робить неможливою подальшу побудову сімейних відносин.
Частина 2 ст. 16 Декларації ООН «Загальна декларація прав людини» від 10 грудня 1948 року містить положення, за якими шлюб може укладатись тільки при вільній і повній згоді сторін, що одружуються, а за ст. 23 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, жоден шлюб не може бути укладений без вільної і цілковитої згоди тих, хто одружується.
За аналогією можливо зробити висновок, що й подальше існування сім`ї, як добровільного союзу у разі відсутності добровільної згоди чоловіка чи жінки на такий союз, не може мати місце.
Принцип добровільності шлюбу закріплений у ст. 51 Конституції України, в силу якої шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.
Положенням частин 3 і 4 статті 56 СК України за кожним з подружжя визнано право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин, як і примушення до їх припинення, є порушенням права дружини, чоловіка на особисту свободу.
Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Згідно із ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до ст. 112 СК України, п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, що мають істотне значення. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (ч. 3 ст. 115 СК України).
Відповідно до ст. 113 СК України, якою визначено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Суд зазначає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.
Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з даним позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а, як встановлено при дослідженні матеріалів справи та заяви позивача, він не має наміру зберегти шлюб.
Таким чином, суд приходить до висновку, що збереження сім`ї, поновлення шлюбних відносин та подальше спільне проживання неможливе, так як суперечить інтересам позивача.
У зв`язку з відсутністю заяви відповідача, суд вважає за необхідне залишити їй прізвище, присвоєне при одруженні ОСОБА_5 .
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 105, 110, 112, 113 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 10, 81, 141, 247, 259, 265, 280, 273, 354-355 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 (паспорт серії НОМЕР_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) про розірвання шлюбу, задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 04 серпня 2012 року у виконавчому комітеті Бобрицької сільської ради Білопільського району Сумської області, про що складено відповідний актовий запис № 04, розірвати.
Після розірвання шлюбу прізвище відповідача, яка змінила його під час державної реєстрації шлюбу, залишити ОСОБА_5 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 908 (дев`ятсот вісім) гривень судового збору, сплаченого позивачем при зверненні до суду.
Апеляційна скарга на рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Сумського апеляційного суду.
Заочне рішення може бути переглянуте Білопільським районним судом Сумської області за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Суддя