Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
19.08.2021 справа № 394/28/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення без розгляду

Новоархангельський районний Кіровоградської області суд в складі:

головуючого судді Краснопольської Л.П.

при секретарі судового засідання Лясковській О.М.

розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 394/28/21 за позовом АТ КБ "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення від 22.04.2021 року по цивільній справі № 394/28/21 за АТ КБ "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, зазначивши, що судом при вирішенні спору не повно з`ясовано всі обставини, що мають значення для справи, просила суд скасувати вказане заочне рішення.

Заявник (відповідач по справі) в судове засідання не з`явилася.

Представник АТ КБ "ПриватБанк" до суду не з`явився.

Згідно ч.1ст.44ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

За таких обставин, суд вважає за можливе слухати справу без участі учасників судового розгляду за наявним письмовими матеріалами справи, що відповідає вимогам ч. 1 ст. 287 ЦПК України.

Дослідивши письмові матеріали справи суд приходить до висновку, що заяву про перегляд заочного рішення необхідно залишити без розгляду з наступних підстав:

Відповідач по справі подала заяву про перегляд заочного рішення 01.06.2021 року, тобто пропустивши строк, визначений ст.284 ЦПК України.

В заяві про перегляд заочного рішення не ставиться питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення, разом з тим, заява аргументована тим, що відповідач не отримував позовну заяву з додатками, судові повістки, ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи № 394/28/21 повний текст заочного рішення суду складено 22.04.2021 року, а наступного дня направлені сторонам по справі.

Рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 22.04.2021 року набрало законної сили.

В резолютивній частині заочного рішення, про перегляд якого просить представник відповідача, судом було роз`яснено, що заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

За положеннями ст.ст. 126-127 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Так, відповідно до п. 8 ст. 129 Конституції України одним із фундаментальних принципів правосуддя є забезпечення апеляційного і касаційного оскарження рішення суду, окрім випадків, встановлених законом.

Аналогічні норми містяться в статті 14 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», а також у всіх процесуальних кодексах України.

Поняття «перегляд судового рішення» є значно ширшим ніж «оскарження судового рішення» в розумінні процесуального законодавства. Поняття «забезпечення права» за своїм змістом є більш широким поняттям, ніж поняття «право», яке використовується у законі, бо воно передбачає, крім самого «права», ще й гарантований державою механізм його реалізації. Забезпечення права на оскарження включає як можливість оскарження судового рішення, так і обов`язок суду прийняти та розглянути подану заяву чи скаргу.

Враховуючи те, що відповідачем, як вбачається з письмових матеріалів справи, не надано до суду належних та допустимих доказів, які б вказували на підставу для скасування заочного рішення, вказана заява подана з пропущенням строку звернення до суду про перегляд заочного рішення суду та відповідачем не наведено обґрунтувань поважності причин пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України» (заява № 32053/13).

Суд вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими непереборними обставинами.

Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків ((пункт 41 рішення ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року, заява №3236/03). Якщо національний суд просто обмежився вказівкою на наявність у відповідача «поважних причин» для поновлення пропущеного строку оскарження, то, відтак, він (суд) не вказав чітких причин такого рішення (пункт 52 рішення).

Як неодноразово зазначав, Верховний Суд у своїх постановах, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

З урахуванням викладеного, суд не вбачає поважних причин та підстав для поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, що є наслідоком відмови у задоволенні клопотання та залишення заяви про перегляд без розгляду.

Керуючись ст.ст. 126,127, 284, -287 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Залишити без розгляду заяву відповідача відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 394/28/21 за позовом АТ КБ "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Роз`яснити сторонам, що заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя