Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/2684/20
Провадження № 2/935/236/21
У Х В А Л А

18 січня 2021 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Пасічний Т.З., розглянувши матеріали позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю «КІАКСАР» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про виділення в натурі частки із спільної часткової власності,

встановив:

До Коростишівського районного суду Житомирської області надійшов позов про виділення в натурі частки із спільної часткової власності.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити повне ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) для фізичних осіб сторін та інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), зміст позовних вимог: спосіб захисту прав або інтересів, передбачений законом або договором, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав, попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку з розглядом справи.

Вказаним вимогам закону позовна заява не відповідає.

Вимога щодо припинення права спільної часткової власності є вимогою немайнового характеру, вимога про виділ в окремий об`єкт нерухомого майна є позовом майнового характеру, оскільки позивач як власник реалізує своє право спільної часткової власності на майно шляхом виділу частки із нерухомого майна, що є у спільній частковій власності.

Пунктом 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено судам, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

В порушення вищевказаних вимог, в позовній заяві не в повній мірі викладено обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості встановити зміст позовних вимог, а саме: позивачем не зазначено ціну позову.

Згідно п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. п. 2, 9, 10 ч. 1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості, а якщо позов складається з кількох самостійних вимог, ціна позову визначається сумою всіх вимог.

Тому для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог статті 175 ЦПК України, визначивши належну ціну позову, а також сплатити судовий збір у розмірі 1% ціни позову з вимоги про визнання права власності на нерухоме майно.

Оцінка майна проводиться на підставі договору між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки або на підставі ухвали суду про призначення відповідної експертизи щодо оцінки майна.

Також не зазначено доказів щодо виникнення спору з відповідачами з приводу невизнання ними прав позивача на нерухоме майно. Слід зазначити, що звернення до суду за захистом своїх прав є виключним правом.

Для вирішення спору щодо нерухомого майна необхідно надати витяг з реєстрів про відсутність будь-яких обтяжень на це нерухоме майно, докази відсутності обтяжень та обмежень на нерухоме майно, а також слід викласти обставини з приводу того, чи зверталися до уповноважених органів в порядку, встановленому Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18 червня 2007 року № 55.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»), висновок про вартість майна є його невід`ємною частиною.

Враховуючи те, що ціна позову позивачем не вказана та в позовній заяві не зазначено вартість спірного майна, не зрозуміло з якої ціни виходити при сплаті судового збору за вимогу про виділення частки в натурі.

Відповідно до п.10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Перелічені недоліки позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Від змісту позовної заяви залежать дії судді при вирішенні питання про відкриття провадження у справі і проведення подальших підготовчих дій для розгляду справи у судовому засіданні та при її розгляді по суті, у тому числі і про її судову юрисдикцію та підсудність, про визначення обставин, що мають значення для її вирішення, про залучення в процес інших осіб, дослідження доказів тощо.

Від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасник цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ст.185 ЦПК України якщо заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи необхідність усунення зазначених в ухвалі недоліків, суд вважає необхідним залишити позов без руху, надавши позивачу строк для усунення цих недоліків.

Керуючись ст.185 ЦПК України, -

постановив:

Позовну заяву позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю «КІАКСАР» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про виділення в натурі частки із спільної часткової власності - залишити без руху.

Встановити термін для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви десять днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, що при невиконанні вимог даної ухвали у встановлений строк, позовна заява бути вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Т.З.Пасічний