Справа № 234/4868/18
Провадження № 2/234/3166/21
УХВАЛА

Іменем України

05 липня 2021 року

Суддя Краматорського міського суду Донецької області Переверзева Л.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ДП «Донецька залізниця», правонаступником якого є АТ «Українська залізниця» про стягнення заборгованості з заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Краматорського міського суду Донецької області знаходиться позовна заява ОСОБА_1 до ДП «Донецька залізниця», правонаступником якого є АТ «Українська залізниця» про стягнення заборгованості з заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні

02.07.2021 року у провадженні судді надійшла заява ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог, відповідно до якої просить стягнути з АТ «Українська залізниця» на свою користь 12098,10 грн. заборгованість з заробітної плати, 6803,98 грн. інфляційні збитки та 523310,86 грн. середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог статей 175 і 177 ЦПК України.

За змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року N 108/95-ВР "Про оплату праці" середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір", згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У відповідності із ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строку порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

В силу ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1)розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2)позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері(батьки),які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ)особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Квитанція про сплату судового збору в матеріалах заяви про збільшення позовних вимог відсутня.

Разом з тим, в поданій ним заяві міститься клопотання про звільнення від сплати судового збору з посиланням на ст. 8 Закону України «Про судовий збір», у якому він просить звільнити його від сплати судового збору у зв`язку з не виплатою йому заробітної плати протягом більше 5 років, перебування на обліку як внутрішньо-переміщеною особи та дискримінаційних заходів відповідача по відношенню до нього.

Однак, клопотання про звільнення від сплати судового збору не містить доказів на підтвердження його майнового стану, як того вимагає ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

При цьому слід звернути увагу позивача, що згідно з п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Тому в порядку ст.185 ЦПК України позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для їх усунення, повідомивши про це позивача, запропонувавши надати документи на підтвердження його майнового стану або сплатити судовий збір у передбаченому законом розмірі та порядку.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 ЦПК України, у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Прожитковий мінімум працездатних осіб з 1 січня 2021 року складає 2270 гривень.

Розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. (ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Ціна позову, зазначена у заяві про збільшення позовних вимог становить 523310,86 гривень. Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 5233,11 гривень.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175 і 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог за позовом ОСОБА_1 до ДП «Донецька залізниця», правонаступником якого є АТ «Українська залізниця» про стягнення заборгованості з заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків до 19.07.2021 року.

В іншому випадку заява про збільшення позовних вимог буде вважатись неподаною і підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.І.Переверзева