Справа № 274/6870/21 Провадження № 2-р/274/10/21
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
УХВАЛА

23.11.21 р.м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд),

розглядаючи матеріали заявиОСОБА_1
пророз`яснення рішення суду
у цивільній справі за скаргоюОСОБА_1
надії та бездіяльність державного виконавця Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Тимощук О.В.,
заінтересована особа:Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінпром маркет",

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася з заявою, у якій просить роз`яснити рішення суду, викладене у формі ухвали від 01.11.2021 р.

Суд вважає, що заява подана з порушенням статей 2, 43, 44 Цивільного процесуального кодексу України, зважаючи на таке.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 Цивільного процесуального кодексу України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 Цивільного процесуального кодексу України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 Цивільного процесуального кодексу України).

За змістом частини другої статті 44 Цивільного процесуального кодексу України перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Окрім встановлених Цивільним процесуальним кодексом України вимог до форми та змісту заяв (скарг, клопотань), відповідно до загальноприйнятих вимог до офіційних документів, заява (скарга, клопотання) має бути без використання різких, емоційних слів, жаргонізмів, сленгових висловів та метафор, які порушують офіційний стиль звернення.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу (їх представниками) нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 Цивільного процесуального кодексу України ), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті).

З огляду на це, вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 Цивільного процесуального кодексу України.

Аналогічний висновок висловлено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 р. у справі № 199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19).

Крім того слід Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ), застосовуючи підпункт "а" пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (ухвали щодо прийнятності у справах "Ржегак проти Чеської Республіки" від 14.05.2004 р. (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), "Дюрінже та Грандж проти Франції" від 04.02.2003 р. (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

Звертаючись з заявою про роз`яснення рішення, ОСОБА_1 у тексті заяви неодноразово образливо, використовуючи несправедливу, негативну критику в образливій і грубій формі та наклеп, характеризує Суд та прийняті ним рішення:

"Однак, всупереч закону і здоровому глузду, суддя В.В.Корбут очевидно із-за своєї юридичної безграмотності, або із злочиним умислом…",

"…суддею В.В.Корбут неправильно застосовано та упереджено порушено норми матеріального права…";

"...очевидно суддя В.В.Корбут або зовсім не знає норм чинного законодавства, і тоді вона безперечно підлягає звільненню із займаної посади, в зв`язку із невідповідністю судді займаній посаді, або що набагато гірше і страшніше, суддя, як посадова особа злочинно порушує норми закону, рискуючи своєю посадою і суддівською кар`єрою, будучи зацікавленим фінансово в кінцевому результаті справи, і будучи умисно винним у вчиненні самоуправства, перевищенні службових повноважень, зловживанні службовим становищем та інших фактів порушення закону, які містять наявність ознак злочину, за вчинення яких передбачено притягнення до кримінальної відповідальності";

"…суддею В.В.Корбут знову було постановлено упереджену, очевидно незаконну і завідомо неправосудну ухвалу…";

"Вищевказане рішення суду, викладене у формі ухвали від 01 листопада 2021 року, є завідомо неправосудним, упередженим, очевидно незаконним, юридично нікчемним та таким, що не відповідає позовним матеріалам і дійсним обставинам справи та суперечить нормам чинного законодавства і цілій низці норм закону, і тому не несе абсолютно ніяких правових наслідків".

Зважаючи на викладене, Суд вважає такі дії ОСОБА_1 виявом неповаги до суду та констатує, що подання заяви такого змісту є зловживанням заявником його процесуальним правом, невиконанням обов`язку керуватися завданням цивільного судочинства.

Відповідно до частини третьої статті 44 Цивільного процесуального кодексу України, якщо подання заяви визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити цю заяву без розгляду.

Враховуючи наведене, Суд вважає, що заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без розгляду.

Керуючись статтями 44, 258 261 Цивільного процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Корбут