ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/9699/21 Справа № 214/5274/20 Суддя у 1-й інстанції - Малаховська І. Б. Суддя у 2-й інстанції - Барильська А. П.
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

23 листопада 2021 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Барильської А.П.

суддів - Бондар Я.М., Зубакової В.П.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства «Універсал Банк» на рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 лютого 2021 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 лютого 2021 року позовні вимоги Акціонерного товариства «Універсал Банк» про стягнення заборгованості задоволено частково.

06 жовтня 2021 року на адресу Дніпровського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга Акціонерного товариства «Універсал Банк» на рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 лютого 2021 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 06 жовтня 2021 року апеляційну скаргу позивача залишено без руху, оскільки визначені ним підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження не підтверджені матеріалами справи та не є поважними.

21 жовтня 2021року на адресу Дніпровського апеляційного суду надійшла заява від Акціонерного товариства «Універсал Банк» про усунення недоліків, які були викладені в ухвалі Дніпровського апеляційного суду від 06 жовтня 2021 року, в якій на поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 лютого 2021 рокуАкціонерне товариство «Універсал Банк» зазначає про те, що у зв`язку з обмежувальними заходами через карантин, який визначений Законом України від 30 березня 2020 року № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», та запровадження в Акціонерному товаристві «Універсал Банк»карантинних заходів у вигляді віддаленого режиму роботи і заборони відряджень, що унеможливило ознайомлення з матеріалами справи. Крім того, представник позивача посилається на запровадження в банку дистанційної (надомної) роботи за місцем фактичного проживання в умовах COVID-19, що підтверджується наказом Акціонерного товариства «Універсал Банк» «Про запровадження дистанційної роботи» №54/0 від 02 квітня 2020 року та наказом «Про вжиття заходів у зв`язку з пандемією короновірусу» №47 від 16 березня 2020 року.

Тому вважає, що зазначені причини пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення свідчать про пропуск процесуального строку з поважних причин.

Вивчивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що заява не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-IX .

Відповідно до пункту 12 розділу І Закону № 540-IX розділ XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України доповнено пунктом 3 наступного змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

17 липня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 2020 року № 731-IX, яким внесено зміни, в тому числі до ЦПК України.

Цим Законом законодавець по-іншому врегулював питання перебігу процесуальних строків під час дії карантину, які були продовжено на строк дії карантину Законом № 540-ІХ. Пункт 3 розділу VI «Прикінцеві положення» ЦПК України України викладено у такій редакції: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».

Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 2020 року №731-IX встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України в редакції Закону № 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

20-денний строк з часу набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 2020 року № 731-IX закінчився 06 серпня 2020 року.

Таким чином, Законом № 540-IX були продовжені лише ті процесуальні строки які припадали на час дії карантинних обмежень, а Законом № 731-IX законодавець по-іншому врегулював питання перебігу процесуальних строків під час дії карантину, які були продовжено на строк дії карантину Законом № 540-ІХ.

У рішенні від 19 лютого 2009 року у справі «Христов проти України», заява № 24465/04, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, необхідно тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (Рішення ЄСПЛвід 28 листопада 1999 року у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania), пункт 61). Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду, згідно з яким жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі; повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи (Рішення ЄСПЛ від 03 грудня 2003 року у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), пункт 52).

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» та від 14 жовтня 2003 року «Трух проти України»).

Статтею 44 ЦПК України закріплено обов`язок особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» ЄСПЛ роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

Аналогічна правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду від 04 березня 2021 року у справі №201/10794/19.

Як вбачається з матеріалів справи, в апеляційній скарзі позивачем порушено питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 лютого 2021 року у зв`язку з тим, у зв`язку з обмежувальними заходами через карантин, який визначений Законом України від 30 березня 2020 року № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», та запровадження в Акціонерному товаристві «Універсал Банк»карантинних заходів у вигляді віддаленого режиму роботи і заборони відряджень, що унеможливило ознайомлення з матеріалами справи. Крім того, представник позивача посилається на запровадження в банку дистанційної (надомної) роботи за місцем фактичного проживання в умовах COVID-19, що підтверджується наказом Акціонерного товариства «Універсал Банк» «Про запровадження дистанційної роботи» №54/0 від 02 квітня 2020 року та наказом «Про вжиття заходів у зв`язку з пандемією короновірусу» №47 від 16 березня 2020 року.

Проте, позивачем відповідно до вимог ст. ст. 12,81 ЦПК України, не надано належних та обґрунтованих доказів запровадження в Акціонерному товаристві «Універсал Банк»карантинних заходів у вигляді віддаленого режиму роботи і заборони відряджень, що унеможливило ознайомлення з матеріалами справи. Крім того, представник позивача посилається на запровадження в банку дистанційної (надомної) роботи за місцем фактичного проживання в умовах COVID-19 станом 22 лютого 2021 року, тобто на день ухвалення рішення суду першої інстанції.

Натомість, як вбачається із матеріалів справи, позивачем на підтвердження запровадження в Акціонерному товаристві «Універсал Банк»карантинних заходів у вигляді віддаленого режиму роботи і заборони відряджень та запровадження в банку дистанційної (надомної) роботи за місцем фактичного проживання в умовах COVID-19, надані накази Акціонерного товариства «Універсал Банк» «Про запровадження дистанційної роботи» №54/0 від 02 квітня 2020 року та «Про вжиття заходів у зв`язку з пандемією короновірусу» №47 від 16 березня 2020 року (а.с.96-97)

При цьому колегія суддів звертає увагу на те, що проміжок часу навесні 2020 року, протягом якого в Акціонерному товаристві «Універсал Банк», згідно його внутрішніми наказами були запровадженні деякі обмежувальні заходи через оголошений в країні карантин взагалі не стосуються строку на апеляційне оскарження, відлік якого почався після ухвалення оскаржуваного судового рішення у лютому 2021 року.

При цьому колегія суддів не вбачає підстав для повторного залишення без руху заяви про усунення недоліків на виконання ухвали від 06 жовтня 2021 року, в якій апелянт просив поновити строк на апеляційне оскарження, у зв`язку із запровадженням карантину, оскільки у вказаній заяві продубльовано вимогу про поновлення строку на апеляційне оскарження і з цих підстав апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Універсал Банк» було залишено без руху.

Згідно ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо: апеляційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає апеляційному оскарженню; є ухвала про закриття провадження у зв`язку з відмовою від раніше поданої апеляційної скарги цієї самої особи на це саме судове рішення; є постанова про залишення апеляційної скарги цієї самої особи без задоволення або ухвала про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою цієї особи на це саме судове рішення; скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними. Незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили. Питання про відмову у відкритті апеляційного провадження вирішується не пізніше п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Копія ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження надсилається учасникам справи в порядку, визначеному статтею 272 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи, що зазначені апелянтом підстави пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду є неповажними та будь - яких обставин непереборної сили, що є поважною причиною для пропуску строку для подачі апеляційної скарги, не надали, що є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження по справі за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Універсал Банк» на рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 лютого 2021 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Керуючисьст. 358 ЦПК України, суд-

У X В А Л И В:

Відмовити Акціонерному товариству «Універсал Банк» у відкритті апеляційного провадження по поданій ними апеляційній скарзі на рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 лютого 2021 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Апеляційну скаргу та додані до неї матеріали повернути особі, що її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному поряду безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Головуючий:

Судді: