У Х В А Л А

05.08.2021 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді Рядчої Т.І.,

за участю секретаря судового засідання Головчиної А.В., позивача ОСОБА_1 , його представника ОСОБА_2 , представниці відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у судовому засіданні в порядку загального позовного провадження клопотання представника позивача про призначення судово-психологічної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання, третя особа приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Пономарчук Ірина Яківна, про визнання недійсним договору дарування квартири,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду із позовом доОСОБА_4 , третя особа приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Пономарчук І.Я. про визнання недійсним договору дарування квартири.

Представниця позивача подала до суду клопотання про призначення судово-психологічної експертизи, на вирішення якої запропонувала поставити питання: чи міг ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з урахування його вікових, індивідуально-психологічних особливостей, психологічного стану, самотинних захворювань, умов мікросоціального середовища на момент складання договору дарування 30 січня 2015 року розуміти характер своїх дій, керувати ними, передбачати їх наслідки?

В обґрунтування клопотання про призначення експертизи зазначено, що в позові ставиться питання про визнання договору дарування квартири недійсним, однією з підстав задоволення позову є те, що ОСОБА_1 не мав наміру дарувати квартиру відповідачу. У зв`язку з цим, необхідно встановити психічний стан особи та призначити судово-психологічну експертизу.

В судовому засіданні позивач та його представник, підтримали клопотання та просили його задовольнити.

Представник відповідачки заперечувала проти задоволення клопотання про призначання судово-психологічної експертизи. В обгрунтування своїх заперечень вказала, що позовна заява обґрунтована тим, що ОСОБА_1 уклав спірний правочин під впливом помилки, тобто помилився щодо обставин, які мають істотне значення, а з поданого клопотання вбачається, що представник позивача просить визначити чи міг ОСОБА_1 розуміти характер своїх дій, керувати ними, передбачати їх наслідки на момент укладення правочину. Представник відповідачки, зазначила, що враховуючи підставу позов, відповідь експерта не буде мати значення для вирішення справи по суті.

Третя особа в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи без її участі, в задоволенні позовних вимог просила відмовити.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За правилами ст. 103ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Частиною 1 статті 103 ЦПК України встановлено, що про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Згідно з ч. 1 ст.298ЦПК України суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоровя фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу.

Відповідно до статті 1 Закону України«Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Представник позивача в клопотанні про призначенні судово-психологічної експерти просила встановити, чи міг ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розуміти характер своїх дій, керувати ними, передбачати їх наслідки на момент укладення спірного правочину.

Однак, позивач звернувся до суду з позовом про визнання недійсними договору дарування квартири, оскільки помилився з правовою природою договору дарування, вважаючи, що укладає договір довічного утримання, тобто з підстав, передбачених ст. 229 ЦК України.

Таким чином, враховуючи вищенаведене, беручи до уваги характер правовідносин, та наявність позовної вимоги про визнання недійсним договору дарування, оскільки він вчинений під впливом помилки, суд доходить висновку, що необхідність експертного висновку не випливає з обставин справи і поданих доказів, оскільки визнання правочину недійсним з тих підстав, що в момент його вчинення позивач не міг розуміти значення своїх дій та керувати ними, є окремою підставою для визнання правочину недійсним, а з такими вимогами позивачка до суду не зверталася, письмової заяви про зміну підстав позову не подавала.

Відтак, суд доходить до висновку, що в задоволенні клопотання представника позивача про призначення судово-психологічної експертизи слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 76,103,260 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Відмовити в задоволенні клопотання представника позивача про призначення судово-психологічної експертизи.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути викладені в апеляційній (касаційній) скарзі на судове рішення за суттю позовних вимог.

Повний текст ухвали складено 09.08.2021 року.

Суддя Т.І. Рядча