ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2892/17
провадження № 2/753/294/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" листопада 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Вербицькому В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення боргу за договором позики.

В судовому засіданні суд поставив на обговорення питання про залишення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики без розгляду, оскільки позивач та/або його представник 20.05.2021 року та 17.11.2021 року повторно не з`явились у судові засідання, при цьому позивач був двічі повідомлений судом про дату і місце розгляду справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у його відсутність не звертався.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.3, ч.1, ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5, ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.1; 3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника без поважних підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 20.05.2016 року (т.1, а.с.56). Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 9.01.2019 року дану справу було передано судді Колеснику О.М. (т.2, а.с.204). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 12.10.2020 року було поновлено провадження по даній справі і призначено справу до судового розгляду на 20.05.2021 року о 10-00 годин (т.2, а.с.221), про що були повідомлені сторони по справі, включаючи позивача (т.2, а.с.222; 224). Позивач не отримав судове повідомлення за відсутністю адресату за даною адресою (т.2, а.с.225), однак він отримав SMS-повідомлення на свій мобільний телефон, який вказав у позовній заяві (т.1, а.с.3), 24.03.2021 року о 18-58 годин (т.2, а.с.227). Але до суду 20.05.2021 року ні він, ні його представник не з'явились (т.2, а.с.248-б), що стало підставою відкладення розгляду справи на 17.11.2021 року на 14-00 годин, про що були повторно повідомлені сторони по справі, включаючи позивача у аналогічний спосіб (т.2, а.с.249-а-250). Позивачем повторно не отримано судове повідомлення за аналогічних обставин, однак він отримав SMS-повідомлення на свій мобільний телефон 20.05.2021 року об 11-39 годин.

17.11.2021 року позивач та/або його представник до суду не з`явились повторно.

Суд розцінює обидві неявки до суду позивача та/або його представника 20.05.2021 року та 17.11.2021 року без поважних підстав, оскільки позивач та його представник не надали будь-яких доказів поважності їх неявки до суду на вказані дати.

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між першим і другим судовими засіданнями, тобто між 20.05.2021 року та 17.11.2021 року пройшов майже шестимісячний термін, однак вказані процесуальні особи, позивач та/або його представник не поцікавились у відкритих джерелах інформації про дату призначеного судового розгляду на 17.11.2021 року або на дати, які передували вказаній.

Таким чином, оскільки позивач та/або його представник (представники) 20.05.2021 року та 17.11.2021 року повторно не з`явились до суду без поважних підстав, при цьому позивач був двічі повідомлений судом про розгляд справи належним чином за адресою його місця реєстрації та проживання вказаної в позові, з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у його відсутність або відсутність свого представника перед початком даного розгляду справи він не звертався, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 60 днів, а справа в провадженні суду перебуває понад 66 місяців, що значно перевищує розумний строк розгляду справи, тому суд вважає необхідним залишити даний позов без розгляду. При цьому позивач не позбавлений права звернутись до суду з аналогічним позовом у будь-який час.

Керуючись ст.222; п.3, ч.1, ст.257 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів після її проголошення.

Суддя :