ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«25» січня 2021 року

м. Харків

справа № 644/2699/20

провадження № 22ц/818/1264/21

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В. (суддя-доповідач),

суддів - Хорошевського О.М., Яцини В.Б.

за участю секретаря Дмитренко А.Ю.,

учасники справи:

позивачка ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 06 жовтня 2020 року в складі судді Горчакової О.І.

в с т а н о в и в:

У квітні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності на Ѕ частину спільно придбаного майна у порядку поділу майна подружжя та просила визнати за нею право власності на автомобіль «DAEWOO LANOS», 2006 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 вартістю 75 000,00 грн, причіп ПВА 1, синій, 2008 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_2 вартістю 5000,00 грн; визнати за ОСОБА_2 право власності у порядку поділу майна подружжя на вклад в Акціонерному товаристві «Укргазбанк» на суму 100 000,00 грн, вирішити питання щодо судових витрат.

05 жовтня 2020 року представниця відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 звернулась до суду із заявою про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду у зв`язку з її неодноразовою неявкою у судові засідання.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 06 жовтня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просила ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Вказала, що ухвалу суду першої інстанції про відкриття провадження вона не отримувала. 04 червня 2020 року підготовче судове засідання відкладено за клопотанням представниці відповідача, а не через її неявку. На час залишення позову без розгляду справа перебувала на стадії підготовчого провадження. Судом не вирішено питання щодо прийняття зустрічного позову відповідача. 10 вересня 2020 року судове засідання відкладено без визначення наступної дати. З 12 по 26 вересня 2020 року вона перебувала поза межами України, про що попереджала суд, та будь-яких викликів до суду на 05 жовтня 2020 року не отримувала. Про призначення справи до розгляду на 05 жовтня 2020 року вона дізналась лише о 16-00 годині цього дня, прибула до суду та підписала заяву про отримання судових повісток у формі SMS-повідомлення.

Відзивів на апеляційну скаргу від учасників справи до суду апеляційної інстанції не надходило.

В судове засідання учасники справи не з`явилися. Матеріали справи містять відомості про належне повідомлення учасників справи. 25 січня 2021 року до суду апеляційної інстанції електронною поштою від представника ОСОБА_2 надійшла заява про розгляд справи за відсутністю ОСОБА_2 та його представника.

Заяв про відкладення розгляду справи від учасників справи до суду апеляційної інстанції не надходило.

Частиною 2 статті 372 ЦПК України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Виходячи з вимог закону, обставин справи, судова колегія вважає за можливе розглянути справу за відсутністю учасників справи.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 необхідно задовольнити, ухвалу суду скасувати.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що позивачка належним чином повідомлена про розгляд справи та повторно не з`явилась у судове засідання без поважних причин, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Проте, судова колегія з таким висновком суду першої інстанції не погоджується, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 5 статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Із змісту пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України вбачається, що суд залишає заяву без розгляду за наявності таких умов у сукупності: позивача належним чином повідомлено про час і місце розгляду справи; він повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки; від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Вирішуючи питання про залишення позову без розгляду, суд повинен врахувати всі умови залишення заяви без розгляду у сукупності. Відсутність хоча б однієї із умов не дає права суду залишати позов без розгляду.

При цьому, аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

Відповідний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17, провадження № 61-14373св19.

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частин 1-4 статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Згідно частини 5 статті 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.

Частиною 6 статті 128 ЦПК України передбачено, що судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Як вбачається з матеріалів справи, у провадженні суду першої інстанції перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на Ѕ частину спільно придбаного майна у порядку поділу майна подружжя.

Ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 24 квітня 2020 року призначено у справі підготовче судове засідання на 04 червня 2020 року о 12-00 годині (а. с. 28).

У червні 2018 року ОСОБА_2 подав до суду зустрічний позов до ОСОБА_1 , який в подальшому уточнив. Питання щодо його прийняття та об`єднання в одне провадження із первісним позовом судом не вирішувалось (а. с. 87-96, 111-122).

Ухвали про закриття підготовчого засідання та призначення справи до розгляду по суті ані у вигляді окремого процесуального документа, ані постановленої без виходу до нарадчої кімнати, матеріали справи не містять.

Отже, станом на час постановлення оскаржуваної ухвали про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду справа перебувала на стадії підготовчого провадження.

Засідання у справі призначались неодноразово, зокрема, на 10 вересня 2020 року та 05 жовтня 2020 року.

Про засідання, призначене на 10 вересня 2020 року о 09-30 годині, ОСОБА_1 повідомлена, що підтверджується її розпискою (а. с. 100).

Однак, доказів належного повідомлення ОСОБА_1 про призначення справи на 05 жовтня 2020 року матеріали справи не містять.

Зокрема, судову повістку про виклик на 05 жовтня 2020 року о 09-10 годині, направлену поштою, ОСОБА_1 не отримала, вона повернута до суду першої інстанції без вручення (а. с. 109-110).

Судова повістка на 05 жовтня 2020 року о 09-10 годині у формі SMS-повідомлення на номер телефону ОСОБА_1 не доставлена у зв`язку з тим, що абонент тимчасово недоступний (а. с. 105). Крім того, заявку про отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення ОСОБА_1 подала до суду лише 05 жовтня 2020 року (а. с. 124).

Телефонограма, передана секретарем судового засідання 05 жовтня 2020 року на номер телефону представниці позивачки, не є належним повідомленням про розгляд справи, адже вчинена о 09-20 годині, вже після проведення засідання, призначеного на 09-10 годину (а. с. 125).

Також, у матеріалах справи міститься розписка ОСОБА_1 про повідомлення щодо призначення судового засідання на 21 вересня 2020 року о 09-30 годині (а. с. 106). Проте, матеріали справи свідчать, що розгляд справи з 10 вересня 2020 року відкладено на 05 жовтня 2020 року, а не на 21 вересня 2020 року.

Отже, оскільки засідання, у яке ОСОБА_1 не з`явилась, призначене на 05 жовтня 2020 року о 09-10 годині, було підготовчим, та ОСОБА_1 не була належним чином повідомлена про дату та час цього засідання, відсутні підстави для залишення її позову без розгляду відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, адже положення цієї норми стосуються повторної неявки саме в судове засідання.

Виходячи з викладеного, суд першої інстанції не мав правових підстав для залишення позову ОСОБА_1 без розгляду.

Аналізуючи наведене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушив норми процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин відповідно до пункту 4 частини 1 статті 379 ЦПК України ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду.

Пунктом 37 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року визначено, що якщо судом апеляційної інстанції скасовано ухвалу суду першої інстанції, яка перешкоджає розгляду справи, з передачею справи на розгляд до суду першої інстанції, то розподіл сум судового збору, пов`язаного з розглядом відповідної апеляційної та/або касаційної скарги, здійснюється судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи згідно із загальними правилами ЦПК України.

Оскільки наразі вирішується лише процесуальне питання, а не розглядається справа по суті спору, підстав для розподілу судового збору за розгляд справи апеляційним судом не вбачається.

Керуючись ст. ст. 367, 368, п.6 ч.1 ст.374, п.4 ч.1 ст.379, ст. ст. 381-384, 389 ЦПК України

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 06 жовтня 2020 року скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді О.М. Хорошевський

В.Б. Яцина

Повний текст постанови складено 26 січня 2021 року.