Справа № 310/9258/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 січня 2021 рокум. Бердянськ

Суддя Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Черткова Н.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 в особі представника ОСОБА_21 до Рубі Навігейшн корп. про стягнення заробітної плати, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі в особі представника ОСОБА_21 звернулися до суду з позовом до Рубі Навігейшн корп. про стягнення заробітної плати у розмірі 121 520,00 (сто двадцять одна тисяча п`ятсот двадцять) доларів США. Суддя вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, виходячи з наступного. Положеннями ст.175 ЦПК України визначено вимоги до позовної заяви.

Відповідно до п.5 ч.3 вищезазначеної статті в позовній заяві викладаються обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, в позовній заяві позивачі виклали обставини, якими обґрунтували подачу позову до Бердянського міськрайонного суду Запорізької області.

Зазначили, що відповідно до ч.10 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання або перебування, можуть пред`являтися за місцем знаходження його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

Відповідно до п.b ч.1 ст. 7 Міжнародної конвенції з уніфікації деяких правил щодо накладення арешту на морські судна 1952 року (дата набрання чинності для України: 16.05.2012 р.) суди країни, в якій був здійснений арешт мають компетенцію розглядати справи по суті, у випадку, якщо вимога виникла в країні, в якій був здійснений арешт.

В позові зазначено, що згідно з даних Marine Traffic , судно перебуває в акваторії Бердянського морського порту. Місце знаходження судна біля причалу № 6 Бердянського морського порту підтверджується листами капітана порту.

Ухвалою Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 17.12.2020 року у справі № 310/9258/20 на судно накладений арешт за морською вимогою членів екіпажів судна, які є позивачами за цією позовною заявою, а тому судно залишається в акваторії морського порту.

Вищезазначені письмові докази, на які посилаються позивачі в обґрунтування підсудності позову, до позову не додані, тому суд позбавлений можливості з`ясувати питання підсудності .

Також суд зауважує, що відповідно до ст. 76 Закону України «Про міжнародне приватне право» суди можуть приймати до свого провадження і розглядати будь-які справи з іноземним елементом у таких випадках:

1) якщо сторони передбачили своєю угодою підсудність справи з іноземним елементом судам України, крім випадків, передбачених у статті 77 цього Закону;

2) якщо на території України відповідач у справі має місце проживання або місцезнаходження, або рухоме чи нерухоме майно, на яке можна накласти стягнення, або знаходиться філія або представництво іноземної юридичної особи - відповідача;

3) у справах про відшкодування шкоди, якщо її було завдано на території України;

4) якщо у справі про сплату аліментів або про встановлення батьківства позивач має місце проживання в Україні;

5) якщо у справі про відшкодування шкоди позивач - фізична особа має місце проживання в Україні або юридична особа - відповідач - місцезнаходження в Україні;

6) якщо у справі про спадщину спадкодавець у момент смерті був громадянином України або мав в Україні останнє місце проживання;

7) дія або подія, що стала підставою для подання позову, мала місце на території України;

8) якщо у справі про визнання безвісно відсутнім або оголошення померлим особа мала останнє відоме місце проживання на території України;

9) якщо справа окремого провадження стосується особистого статусу або дієздатності громадянина України;

10) якщо справа проти громадянина України, який за кордоном діє як дипломатичний агент або з інших підстав має імунітет від місцевої юрисдикції, відповідно до міжнародного договору не може бути порушена за кордоном;

11) якщо у справі про банкрутство боржник має місце основних інтересів або основної підприємницької діяльності на території України;

12) в інших випадках, визначених законом України та міжнародним договором України.

За ст. 77 Закону України «Про міжнародне приватне право» підсудність судам України є виключною у таких справах з іноземним елементом:

1) якщо нерухоме майно, щодо якого виник спір, знаходиться на території України;

2) якщо у справі, яка стосується правовідносин між дітьми та батьками, обидві сторони мають місце проживання в Україні;

3) якщо у справі про спадщину спадкодавець - громадянин України і мав в ній місце проживання;

4) якщо спір пов`язаний з оформленням права інтелектуальної власності, яке потребує реєстрації чи видачі свідоцтва (патенту) в Україні;

5) якщо спір пов`язаний з реєстрацією або ліквідацією на території України іноземних юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців;

6) якщо спір стосується дійсності записів у державному реєстрі, кадастрі України;

7) якщо у справах про банкрутство боржник був створений відповідно до законодавства України;

8) якщо справа стосується випуску або знищення цінних паперів, оформлених в Україні;

9) справи, що стосуються усиновлення, яке було здійснено або здійснюється на території України;

10) в інших випадках, визначених законами України.

Позов поданий до Бердянського міськрайонного суду Запорізької області, саме з підстав, передбачених п.2 ч.1 ст. 76 Закону України « Про міждународне приватне право» за місцезнаходженням майна відповідача, а саме морського судна, яке на теперешній час перебуває в акваторії Бердянського морського порту.

Відповідно до вимог цивільного законодавства України, місцем знаходження нерухомого майна є його фактичне місцезнаходження, для транспортних засобів - місце державної реєстрації або порт приписки, якщо такого немає - то місце, де знаходиться власник, для повітряних та водних засобів - то місце, де знаходиться власник.

Згідно ч.1 ст. 181 ЦК України режим нерухомої речі може бути поширений законом на повітряні та морські судна, судна внутрішнього плавання, космічні об`єкти, а також інші речі, права на які підлягають державній реєстрації.

Колізійна норма, яка встановлена у ст.40 Закону України « Про міждународне приватне право» становить виняток із загальних правил, що містяться у ст. 38 та в ч.1 і ч.3 ст. 39 цього Закону, згідно якими статут речових прав визначається за законом країни, де знаходиться річ - Iex rei зiiae.

Складність вирішення колізійних питань, пов`язаних з правом власності та іншими речовими правами на об`єкти, які підлягають внесенню до державних реєстрів на основі застосування права держави місця їх знаходження, обумовлюється особливим характером експлуатації окремих їх видів в умовах частої зміни юрисдикцій, під дію яких вони підпадають. Внаслідок цього законодавець замість традиційної для речових прав колізійної прив`язки Iex rei зiiae до відносин у сфері права власності та інших речових прав, відомості про які підлягають внесенню до державних реєстрів, як найбільш оптимальний і логічний спосіб визначення права, що підлягає застосуванню до даних відносин, використовує прив`язку «право держави, у якій це майно зареєстровано». За допомогою цієї формули прикріплення створюється фікція постійного знаходження об`єктів права власності та інших речових прав, які підлягають внесенню до державних реєстрів, в одному місці та забезпечується стабільність і визначеність їх правового режиму.

Як вище зазначалося, українське законодавство розглядає повітряні і морські судна, космічні об`єкти, що підлягають державній реєстрації, як нерухомі речі. Слід мати на увазі, що застосування закону місця реєстрації не залежить від юридичної кваліфікації цих об`єктів як нерухомого чи рухомого майна згідно із ч. 2 ст. 38 цього Закону.

Однак у випадку віднесення цих об`єктів за правом держави, де вони зареєстровані, до рухомих речей колізійне правило коментованої статті буде застосовуватися незалежно від такої кваліфікації. Отже, вирішення усіх колізійних питань, які пов`язані з правовим становищем зазначених об`єктів (види речових прав, які можуть виникнути з приводу цих об`єктів: право власності, володіння, оренди, довірчого управління та ін.; порядок виникнення та припинення речових прав, а також зміст кожного виду речового права), повинні розглядатися за правом держави, де вони зареєстровані.

Враховуючи системний аналіз цивільного законодавства України в частині поняття рухомого, нерухомого майна, визначення поняття місцезнаходження майна, з врахуванням положень ст.ст. 38, 40 Закону України « Про міждународне приватне право», суд дійшов висновку, що місцем знаходження майна , яке підлягає державній реєстрації є держава, де це майно зареєстровано і правовий режим цього майна визначається правом держави, де воно зареєстровано.

Позивачами в позові зазначено, що судно зареєстроване під прапором Сьєрра Леоне , не зазначено чи підлягає право власності на нього державній реєстрації в цій країні , якщо так до позову не додані письмові документи з державного реєстру країни.

Окрім цього, до позову не додано свідоцтво про реєстрацію НОМЕР_4 від 24.01.2020 року дійсне до 27.01.2015 року, витяг з бази Еквазіс щодо т/х « ІНФОРМАЦІЯ_1, IMO номер НОМЕР_2 та класифікаційне свідоцтво НОМЕР_3 від 23.07.2018 року, дійсне до 30.03.2023 року, які підтверджують право власності відповідача на судно, посилання, на які міститься в позовній заяві.

Крім того, до позову не додано трудові контракти, які були укладені позивачами з відповідачем, їх наявність також має значення для визначення підсудності даних позовів.

За ст. 497 ЦПК України підсудність судам України цивільних справ з іностраним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч.1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно ч.1 ст. 28 ЦПК України позови, що виникають з трудових правовідносин можуть також пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Разом з цим доступ до правосуддя в Україні в трудових спорах, стороною в яких є громадяни, що працюють за межами своїх держав, має свої особливості. Вони, зокрема, полягають в тому, що: відповідні приватні трудові правовідносини регулюються законодавством держави, в якій здійснено працевлаштування ( наймання) працівника, та чинними міжнародними договорами України; на основі примату міжнародного права положення таких договорів застосовуються у порядку, передбаченому для норм національного законодавства, в тому числі і в частині визначення права тієї чи іншої держави як регулятора відповідних правовідносин; визначення підсудності судам України цивільних справ у трудових спорах, стороною, в яких є громадяни, що працюють за межами своїх держав, здійснюється з урахуванням підстав, визначених положеннями ст.. 75, 76 Закону України « Про міжнародне приватне право».

Відповідно до ч.1-2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суддя вважає, що позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, а саме: позивачу необхідно надати докази, які б підтвердили, що дана справа з іноземним елементом підсудна суду України, а саме Бердянському міськрайонному суду Запорізької області (перебування судна в акваторії Бердянського морського порту, є місцем перебування судна в теперішній час, а не місцем знаходження рухомого або нерухомого майна відповідача - власника судна), суду також не надані письмові доказі, якими обґрунтовуються позовні вимоги, на які є посилання в позовній заяві, а саме: свідоцтво про реєстрацію № НОМЕР_1 від 24.01.2020 року, дійсне до 27.01.2015 року, витяг з бази Еквазіс щодо т/х « ІНФОРМАЦІЯ_1, IMO номер НОМЕР_2 та класифікаційне свідоцтво НОМЕР_3 від 23.07.2018 року, дійсне до 30.03.2023 року, які підтверджують право власності відповідача на судно, посилання, на які міститься в позовній заяві, трудові контракти, укладені позивачами з відповідачем.

Також не додані до позовної заяви письмові докази перебування судна в акваторії Бердянського морського порту, листи капітана судна, дані з Marine Traffic , ухвала Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 17.12.2020 року, відповідно до якої був накладений арешт на судно за морською вимогою членів екіпажу.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 в особі представника ОСОБА_21 до Рубі Навігейшн корп. про стягнення заробітної плати.

Надати позивачу строк 5 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Н.І. Черткова