№ провадження 2-о/646/183/2021
Справа № 646/7613/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18.11.21 року м.Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м.Харкова Блага І.С., при прийнятті заяви ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного Міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м.Харків), про встановлення факту, що має юридичне значення та зобов`язання вчинити певні дії,-

в с т а н о в и в :

18.11.2021 року до Червонозаводського районного суду м.Харкова надійшла вказана заява, у якій заявник просить суд встановити факт народження дитини чоловічої статі ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Краснодон від батьків ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; зобов`язати Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного Міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м.Харків) видати свідоцтво про народження.

Вирішуючи питання наявність підстав для відкриття провадження у справі суд виходить із наступного.

Відповідно до ст.293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Частиною 1 ст.315 ЦПК України визначено перелік справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які підлягають розгляду судом у порядку окремого провадження.

Відповідно до ч.2 ст.315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Так, за змістом ч. 1 ст. 293 ЦПК в порядку окремого провадження не можуть розглядатися вимоги, які стосуються спору про право чи дії відповідних осіб. В порядку окремого провадження суд не може зобов`язувати заінтересовану особу вчиняти певні дії, що суперечить самій суті інституту окремого провадження як «безспірного провадження».

Разом з тим, заявником заявлено вимогу про зобов`язання заінтересованої особи вчинити певні дії, які не підлягають розгляду в порядку окремого провадження.

Відповідно до ч.4 ст.315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Таким чином, суддя приходить до висновку про наявність відстав для відмови у відкритті провадження у справі в частині вимог про зобов`язання Харківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Східного Міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м.Харків) вчинити певні дії.

Що стосується дотримання заявником вимог ст.175 ЦПК України при поданні вищевказаної заяви в частині вимог про встановлення юридичного факту, то слід зазначити наступне.

Положеннями ч.4 ст.294 ЦПК України визначено, що справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Однак у поданій заяві заявником зазначено не заінтересованих осіб, а третіх осіб.

Більше того, однією із третіх осіб заявником зазначено Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного Міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м.Харків), тоді як згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, за адресою м.Харків, вул.Сумська, 61, знаходиться Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного Міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м.Харків), .

Таким чином, заявнику слід уточнити відомості про заінтересованих осіб.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.394 ЦПК України передбачено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Положеннями п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Звертаючись до суду із вказаною заявою заявник просить суд встановити факт народження дитини чоловічої статі батьками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Однак до заяви долучено копію свідоцтва серії НОМЕР_1 про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке не чинне на території України, з якого вбачається, що батьками дитини є ОСОБА_4 та ОСОБА_2 .

Більше того, згідно з копією свідоцтва про реєстрацію шлюбу серії НОМЕР_2 , яке не є чинне на території України, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 11.12.2020 року зареєстрували шлюб, після чого дружина змінила прізвище на « ОСОБА_5 ».

При цьому, згідно з копією лікарського свідоцтва про народження № 150, ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Краснодон народила хлопчика.

Таким чином, з наданих суду документів, не чинних на території України, вбачається, що ОСОБА_1 після зміни прізвища на « ОСОБА_5 » було народжено дитину, однак видано лікарське свідоцтво про народження дитини на дошлюбне прізвище.

Більше того, надане суду свідоцтво про реєстрацію шлюбу серії НОМЕР_2 не є чинним на території України, що свідчить про відсутність наданих суду доказів про перебування ОСОБА_1 у шлюбі з ОСОБА_2 .

Вказаний факт унеможливлює внесення відомостей про батька дитини на підставі ст.133 Сімейного Кодексу України, положення якої передбачають, що якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини.

Разом з тим, відповідно до ст.126 Сімейного Кодексу України, походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

У поданій заяві заявник просить суд встановити факт народження дитини, батьком якої є ОСОБА_2 . Однак суду не надано заяву від матері та батька дитини для визначення походження дитини, відповідно до вимог Сімейного Кодексу України.

Вказані факти свідчать про недотримання заявником вимог ст.175 ЦПК України при поданні вищевказаної заяви.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається.

Враховуючи викладене вище, вимоги діючого законодавства, суддя приходить до висновку, що заява в частині вимог про встановлення юридичного факту підлягає залишенню без руху, з наданням заявнику строку на усунення недоліків.

На підставі наведеного, керуючись ч. 1 ст. 293, ч.4 ст.315,175, 259-260 ЦПК України, -

УХВАЛИВ :

Відмовити у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного Міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м.Харків), в частині вимог про зобов`язання вчинити певні дії.

Заяву ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , Харківський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного Міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м.Харків), в частині вимог про встановлення факту, що має юридичне значення залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали судді про залишення заяви без руху.

В разі неусунення недоліків заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала в частині відмови у відкритті провадження у справі може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, а якщо апеляційну скаргу подано - після закінчення апеляційного провадження.

Суддя І.С. Блага