Справа № 699/1071/21
Номер провадження № 2/699/550/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16.11.2021 року м. Корсунь-Шевченківський

Суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області Свитка С.Л., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Корсунь-Шевченківської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №1 Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області про визнання незаконним, скасування наказу про відсторонення від роботи, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати,

ВСТАНОВИВ:

До Корсунь-Шевченківського районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Корсунь-Шевченківської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №1 Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області про визнання незаконним, скасування наказу про відсторонення від роботи, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати.

Ознайомившись із змістом позовної заяви та додатків до неї, вважаю, що вказана заява не відповідає вимогам закону, а тому її належить залишити без руху в силу наступного.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення п.4 ч.1 ст.175 ЦПК України позивачами не зазначено зміст позовних вимог, оскільки останні просять визнати незаконним, скасувати наказ про відсторонення від роботи та поновити їх на роботі, але позивачами у прохальній частині позовних вимог не зазначено дату та номер оскаржуваного наказу.

Крім того, в даному випадку група позивачів звертається до суду з вказаним позовом , заявляючи однотипну позовну вимогу, тобто маються ознаки колективного спору.

За таких обставин вважаю необхідним звернути увагу позивачів на те, що згідно зі статтею 2 Закону України «Про порядок вирішення колективних трудових спорів (конфліктів)» колективний трудовий спір (конфлікт) - це розбіжності, що виникли між сторонами соціально-трудових відносин, щодо:

а) встановлення нових або зміни існуючих соціально-економічних умов праці та виробничого побуту; б) укладення чи зміни колективного договору, угоди; в) виконання колективного договору, угоди або окремих їх положень; г) невиконання вимог законодавства про працю.

Сторонами колективного трудового спору на виробничому рівні є наймані працівники (окремі категорії найманих працівників) підприємства, установи, організації чи їх структурних підрозділів або первинна профспілкова чи інша уповноважена найманими працівниками організація та роботодавець (стаття 3 вказаного Закону).

Натомість, індивідуальний трудовий спір - це неврегульовані розбіжності з питань застосування трудового законодавства (та інших нормативних правових актів), які виникають між працівником і власником підприємства (установи, організації) або уповноваженим органом.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачами є різні особи, відповідачем є Корсунь-Шевченківська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів №1, проте даний спір не містить ознаки колективного трудового спору, а є індивідуальним трудовим спором, оскільки відповідачем відносно кожного позивача були винесені окремі накази про відсторонення від роботи.

У зв`язку з викладеним суд пропонує кожному позивачу звернутися до суду із окремим позовом за захистом порушених прав, оскільки групове звернення до суду з даним позовом є неприйнятним.

Також позивачами заявлено вимогу про стягнення невиплаченої заробітної плати за час відсторонення від роботи.

Проте позивачами у позовній заяві не зазначено ціну позову та обґрунтованого розрахунку сум, що підлягають стягненню, чим порушено п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України.

Крім цього, позивачами не сплачений судовий збір, посилаючись на те, що згідно п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» останні звільнені від сплати судового збору, з чим суд не погоджується в силу наступного.

Згідно п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

У даній справі предметом спору є визнання незаконним та скасування наказів про відсторонення від роботи та фактично допуску до роботи, а не поновлення на роботі, як зазначають позивачі.

Відсторонення працівника від роботи - це призупинення виконання ним своїх трудових обов`язків за рішенням уповноважених на це компетентних органів з підстав, передбачених законодавством, що, як правило, відбувається з одночасним призупиненням виплати йому заробітної плати. При відстороненні трудові відносини працівника з роботодавцем не припиняються, тому тут не йдеться про звільнення з роботи. Однак, при цьому працівник тимчасово не допускається до виконання своїх трудових обов`язків.

За таких обставин позивачі не звільнені від сплати судового збору в частині позовних вимог про визнання незаконним та скасування наказів про відсторонення від роботи.

В своїй постанові від 27.04.2021 у справі № 182/729/17 Верховний Суд висловив думку про те, що згідно з частиною першою статті 94 КЗпП України заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Відповідно до частини п`ятої статті 97 КЗпП України оплата праці працівників здійснюється в першочерговому порядку. Всі інші платежі здійснюються власником або уповноваженим ним органом після виконання зобов`язань щодо оплати праці.

Вимушений прогул - це час, протягом якого працівник з вини власника або уповноваженого ним органу був позбавлений можливості працювати.

У випадках стягнення на користь працівника середнього заробітку за час вимушеного прогулу в зв`язку з незаконним звільненням або переведенням, відстороненням від роботи невиконанням рішення про поновлення на роботі, затримкою видачі трудової книжки або розрахунку він визначається за загальними правилами обчислення середнього заробітку, встановленими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року №100 (зі змінами, несеними постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 1995 року №348).

Тобто заробітна плата, яку просять стягнути позивачі за своєю суттю є середнім заробітком за час вимушеного прогулу, що не підпадає під категорію пільг при сплаті судового збору за п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Крім цього, у позовній заяві не зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Частиною 2 ст.4 цього ж закону визначено розміри ставок судового збору, зокрема за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2021 року встановлено в розмірі 2270 гривень.

Таким чином, позивачами заявлено вимоги:

- про визнання незаконними та скасування наказу про відсторонення - вимога немайнового характеру,

- про стягнення заробітної плати - вимога майнового характеру.

Тому розмір судового збору за немайнову вимогу становить 908 грн та за майнову вимогу 908 грн з урахуванням ціни позову.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі вище викладеного, суд вважає, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам закону, то її належить залишити без руху з наданням позивачам строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

Керуючись ст.ст. 175, 177, ч.1,2 ст.185 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Корсунь-Шевченківської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №1 Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області про визнання незаконним, скасування наказу про відсторонення від роботи, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати.

Надати позивачам строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали, а саме:

- визначитися із суб`єктами звернення до суду та уточнити зміст позовних вимог;

- у позовній заяві зазначити ціну позову, обґрунтований розрахунок сум, що підлягають стягненню; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

- сплатити на рахунок Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області судовий збір за немайнову вимогу в сумі 908 грн та за майнову вимогу в сумі 908 грн (з урахуванням ціни позову) кожним позивачем та надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору.

Копію ухвали направити позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя Свитка С.Л.