ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2021 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Соловей Г.В.,

з участю секретаря Момот Л.С.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

за участю представника відповідача Щур Ю.Д.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Фастові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Фастівської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

10.12.2020 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача Фастівської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що в листопада 2017 року померла ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Після їх смерті відкрилась спадщина на належне їм майно. Спадкодавці заповіту не залишили. Спадкоємцем спадкування за законом є позивач. При зверненні до нотаріуса з наміром прийняти спадщину отримав відмову в зв"язку з пропуском строку передбаченого чинним законодавством. Після цього змушений звернутися з даним позовом до суду.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 14.12.2020 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

В підготовчому судовому засіданні представник відповідача проти задоволення позовних вимог не заперечувала.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження, суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Перевіряючи доводи позивача, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 виданого Відділом РАГС Адміністрації Муніціпальної освіти «Бологовський район» Тверської області, про що зроблено відповідний актовий запис № 31.

Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме на будинок 1/8 частину житлового будинку АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 виданого Відділом РАГС Адміністрації Муніціпальної освіти «Бологовський район» Тверської області, про що зроблено відповідний актовий запис № 32.

Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме на 1/8 частину житлового будинку АДРЕСА_1 .

Спадкодавці заповіту не залишили. Спадкоємцем за законом є позивач.

Стаття 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини встановлюється у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Позивач в передбачений ст.1270 ЦК України шести місячний строк не звернувся до нотаріальної контори для прийняття спадщини.

При зверненні позивача до нотаріальної контори для прийняття спадкового майна ОСОБА_4 , державним нотаріусом Фастівської міської державної нотаріальної контори Київської області було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв"язку з пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Аналогічна норма міститься в п.24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування».

Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15 передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Верховний суд у складі суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 681/203/17-ц від 17.10.2018 року вказав, що одночасно дотримання принципу «пропорційності», визначено практикою застосування норм права Європейським судом з прав людини передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Водночас, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог.

З матеріалів справи вбачається, що позивач звернувся до нотаріальної контори після спливу строку з дня відкриття спадщини, зазначивши поважністю причини пропуску строку для прийняття спадщини в зв"язку з тим, що отримав оригінали свідоцтв про смерть ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , зміг лише в березні 2020 року, оскільки спадкодавці померли на території Російської Федерації.

Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Згідно з вимогами ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи наведене, суд вважає, що причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними та такими, що пов`язані з об`єктивними обставинами на вчинення цих дій та не має стати причиною усунення його від права спадкування.

За таких обставин, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які позивач посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.4,12,13,76-82,133,141,200,258,259,263,265,268 ЦПК України, на підставі ст.15,16,1220-1222,1233,1235,1258,1268,1269,1270,1272 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідент.номер - НОМЕР_3 , прож.: АДРЕСА_3 до Фастівської міської ради Київської області, , місцезнах.: Київська область, м. Фастів, пл. Соборна, 1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Встановити додатковий строк - три місяці ОСОБА_1 на подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та після смерті тітки ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , починаючи з часу набрання рішення законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі через суд першої інстанції апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя Г.В.Соловей