УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

14.07.2021 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

Головуючого судді Воробйової Т.А.,

за участю секретаря Гльози М.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні

у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання спільних неповнолітніх дітей,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом, в якому просила розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 14 серпня 2004 року Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Житомирського обласного управління юстиції, актовий запис №1028; стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/3 частин всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, на кожну дитину, починаючи з 11 вересня 2020 року, до досягнення найстаршою дитиною повноліття.

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 30.09.2020 відкрито провадження у даній справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження, розгляд справи призначено на 29.10.2020.

У зв`язку з тим, що у період з 29.10.2020 по 30.10.2020 головуюча суддя перебувала у відпустці, розгляд справи відкладено на 26.11.2020.

26.11.2020 до суду надійшла заява позивача про відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 02.02.2021.

02.02.2021 до суду надійшли заяви позивача та відповідача, у яких вони просили відкласти розгляд справи на довготривалий час для надання можливості примирення. Розгляд справи відкладено на 12.05.2021.

В судове засідання 12.05.2021 сторони не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки не повідомили. Розгляд справи відкладено на 14.07.2021

В судове засідання 14.07.2021 сторони не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки не повідомили.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання, яким завершується розгляд справи, за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

В судові засідання, які були призначені на 12.05.2021 та на 14.07.2021 позивач не з`явилася.

Згідно з матеріалами справи, про дату, час та місце розгляду справи позивач ОСОБА_1 була завчасно та належним чином повідомлена.

Згідно з ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

За приписами ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Стаття 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року № 475/97-ВР, передбачила право кожній фізичній або юридичній особі на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Частина 5 статті 223 ЦПК України визначає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Позивач є ініціатором судового розгляду та інтерес в належному розгляді його позову має стимулювати його, а також його представника, належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Як вже зазначалось, у даній справі позивач була належним чином повідомлена про дату та час судових засідань, проте, в судові засідання не з`являлася, причини неявки суду не повідомляла, заяви про проведення розгляду справи без її участі до суду не надавала, як і заяви про відкладення розгляду справи.

За наведених обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкладення розгляду справи.

При цьому, зважаючи на те, що позивач та відповідач раніше подавали заяви до суду про відкладення розгляду справи на тривалий термін з метою можливості примирення, та у подальшому судові засідання позивач проігнорувала, що може свідчити про втрату нею інтересу до позову.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У постанові Верховного Суду від 22.05.2019 по справі №310/12817/13 викладено правову позицію з питання залишення позову без розгляду при повторній неявки позивача, не залежно від зазначеної причини, яка може бути поважною. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

З урахуванням викладеного, оскільки належним чином повідомлена про розгляд справи позивач двічі не з`явилася в судові засідання, призначені судом для розгляду справи, тобто, повторно не з`явилася, при цьому, заяви про розгляд справи без участі позивача до суду не надходило, суд дійшов висновку про наявність передбачених законом підстав для залишення позовної заяви без розгляду, у відповідності до положення п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст. 257, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання спільних неповнолітніх дітей - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Т.А. Воробйова