Справа № 367/6486/20
Провадження № 2/686/1215/21
УХВАЛА

20 січня 2021 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд в складі:

головуючої судді Чевилюк З.А.,

з участю секретаря судового засідання Перун А.М.,

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача Круць О.Л.

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Хмельницький цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Другого відділу Державної виконавчої служби у м.Хмельницькому Центрально-західного міжрегіонального управління міністерства юстиції(м.Хмельницький), третя особа ОСОБА_3 про зняття арешту,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Другого відділу Державної виконавчої служби у м.Хмельницькому Центрально-західного міжрегіонального управління міністерства юстиції(м.Хмельницький), третя особа ОСОБА_3 про зняття арешту та заборону відчуження з майна належного ОСОБА_2 , накладеного за постановою про арешт майна боржника від 18.05.2020 року в межах виконавчого провадження ВП №61122369 з примусового виконання виконавчого листа №367/3084/18, виданого 15.01.2020року Київським апеляційним про збільшення розміру аліментів, які підлягають стягненню з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 на утримання ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 10000 грн. до 20000 грн. щомісячно, починаючи з 2.05.2018 року до досягнення дитиною повноліття.

ОСОБА_5 на майно позивача порушує його право власності, оскільки він позбавлений змоги в повному обсязі користуватись та розпоряджатись ним на власний розсуд.

Виконання рішення суду є триваючим, протягом декількох років, до повноліття дитини. На час пред`явлення позову заборгованість із сплати аліментів відсутня. На теперішній час не існує підстав для арешту майна боржника, оскільки рішення суду виконується добровільно. Позивач працевлаштований, а тому є підстави вважати про можливість реалізації рішення суду.

Незважаючи на відсутність підстав для звернення стягнення на майно боржника, отримання заробітної плати та наявність відкритих у банках рахунків, відповідачем арешт з майна не знято, що стало підставою звернення до суду.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав та наполягав на його задоволені. Представник відповідача позов заперечив. Третя особа повідомлена про час та дату судового засідання не з`явилась та не направила представника. Клопотання про відкладення розгляду справи, розгляд справи за відсутності до суду не надходили.

Заслухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

За постановою від 18.05.2020 року в межах виконавчого провадження ВП №61122369 з примусового виконання виконавчого листа №367/3084/18, виданого 15.01.2020року Київським апеляційним судом про збільшення розміру аліментів, які підлягають стягненню з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 на утримання ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 10000 грн. до 20000 грн. щомісячно, починаючи з 2.05.2018 року до досягнення дитиною повноліття, накладено арешт на все рухоме та нерухоме майно позивача.

Арешт на майно позивача порушує його право власності, оскільки він позбавлений змоги в повному обсязі користуватись та розпоряджатись ним на власний розсуд, що стало підставою звернення до суду з даним позовом.

У пункті 1 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03 червня 2016 року № 5, роз`яснено, що у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15,16 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.

В пункті 5 вищевказаної постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року № 5 вказано, що у разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченомурозділом VII ЦПК. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено статтею 60Закону про виконавче провадження.

У зв`язку із цим боржник не може пред`являти такий позов, оскільки у судовому процесі він є відповідачем та законом для нього встановлений інший порядок вирішення питання.

У разі пред`явлення до суду такого позову в порядку цивільного судочинства суддя має відмовити у відкритті провадження на підставі пункту 1частини другої статті 122 ЦПК, а, помилково прийнявши позов до розгляду, під час судового розгляду суд має закрити провадження у справі з підстави, передбаченоїпунктом 1частини першої статті 205 ЦПК.

Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 02 червня2020 року у справі № 201/10187/18.

ОСОБА_2 є відповідачем за постановою Київського апеляційного суду від 05.12.2019 року про збільшення розміру аліментів. Рішення суду не виконано, а спір не пов`язаний з майном, на яке накладено арешт. Крім того,арешт накладено на майно ОСОБА_2 з метою забезпечення виконання рішення суду, а тому він не може виступати позивачем у даній справі і така справа не підлягає розгляду в позовному провадженні.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, про підставність закриття провадження у справі.

Керуючись ст.ст.255, 260 ЦПК України, Законом України «Про виконавче провадження», суд -

УХВАЛИВ:

Закрити провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до Другого відділу Державної виконавчої служби у м.Хмельницькому Центрально-західного міжрегіонального управління міністерства юстиції(м.Хмельницький) про зняття арешту та заборону відчуження з майна належного ОСОБА_2 , накладеного за постановою про арешт майна боржника від 18.05.2020 року в межах виконавчого провадження ВП №61122369.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається до Хмельницького апеляційного суду через Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області.

Повний текст ухвали виготовлено 21 січня 2021 року.

Суддя З.А.Чевилюк