КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада2021 року м. Київ

Унікальний номер справи № 752/25007/20

Апеляційне провадження № 22-ц/824/14113/2021

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Левенця Б.Б.,

суддів - Ратнікової В.М., Борисової О.В.,

за участю секретаря судового засідання - Гаврюшенко К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 22 червня 2021 року, ухвалене під головуванням судді Заставенко М.О., по справі за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Кісельової Віталіни Володимирівни, Державного підприємства «Сетам», треті особи: ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», Товариство з обмеженою відповідальністю «Спецюст» про визнання недійсними електронних торгів з реалізації нерухомого майна, протоколу та акту проведення електронних торгів, -

в с т а н о в и в :

У листопаді 2020 року позивач звернувся до суду з позовом, у якому просив:

- визнати недійсними електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна, а саме земельної ділянки загальною площею 0,1 га, кадастровий номер :90:277:0039, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_1 , проведені ДП «Сетам» 25 серпня 2020 року, результати яких оформлено протоколом № 498960 від 25 серпня 2020 року;

- визнати недійсним протокол проведення електронних торгів № 498960 від 25 серпня 2020 року, складений за результатами проведення електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна - земельної ділянки загальною площею 0,1 га, кадастровий номер :90:277:0039, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , сформований ДП «Сетам»;

- визнати недійсним акт про проведені електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна земельної ділянки загальною площею 0,1 га, кадастровий номер :90:277:0039, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , складений приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Кісельовою В.В.

Позовна заява обґрунтована тим, що 25 липня 2020 року ОСОБА_1 отримав лист від приватного виконавця Кісельової В.В., в якому зазначено, що приватним виконавцем відкрито виконавче провадження № 60217932 з примусового виконання виконавчого листа № 2-3852/14 від 23 лютого 2015 року, виданого Дарницьким районним судом м. Києва про стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на користь ТОВ «Кредитні ініціативи» 5 818 539,96 грн. До вказаного листа було додано висновок оцінювача про вартість об`єкта експертної грошової оцінки земельної ділянки загальною площею 0,1 га, кадастровий номер :90:277:0039, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідно до висновку, вартість вказаної земельної ділянки становить 259 000,00 грн. Даний висновок було виконано ТОВ «Спецюст». Жодних інших документів від приватного виконавця позивач не отримував, звіту про оцінку майна не було направлено. Електронні торги з реалізації належної позивачу земельної ділянки були проведені з грубим порушенням чинного законодавства, що призвело до порушення охоронюваних законом прав та інтересів позивача. Початкова ціна продажу земельної ділянки розрахована на підставі оцінки, яка не відповідає ринковим цінам, проведена з порушенням необхідних норм, внаслідок чого майно позивача було продане по заниженій ціні. Суб`єктом оціночної діяльності об`єкт оцінки не був оглянутий належним чином, тож дана обставина свідчить про те, що звіт є неповним та не може відображати реальної ринкової вартості об`єкту оцінки. Позивач не надавав доручення на проведення оцінки майна, з огляду, що взята до уваги оцінка здійснена у неналежний спосіб. Заявка на реалізацію арештованого майна не відповідає вимогам Порядку реалізації арештованого майна, які ставляться до такої заявки. ДП «Сетам» у порушення Закону України «Про іпотеку» та Порядку реалізації арештованого майна, не здійснив належного повідомлення через засоби масової інформації про проведення прилюдних торгів, чим обмежив коло можливих потенційний покупців (т. 1 а.с. 1-5, 49-53).

У травні 2021 року третя особа ОСОБА_2 подала до суду письмові пояснення, у яких просила у задоволенні позову відмовити з тих підстав, позивач знав про наявність виконавчого провадження та арешт майна, про що свідчать додані ним документи до позову, а тому в разі незгоди із розміром оцінки нерухомого майна він мав звернутися до виконавця протягом 10 днів і погодити розмір оцінки, який би його задовольнив. Проте вказані дії позивачем не були вчинені. Виконавець має право залучати в установленому порядку суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання, тому доводи позивача про те, що оцінка мала бути здійснена лише за його дорученням спростовуються. Заявка із реалізації арештованого майна містить всю необхідну інформацію, що передбачено законом. Звертаючись із позовом позивач пред`явив позов лише до однієї зі сторін правочину - продавців, переможець оскаржуваних торгів ОСОБА_2 була залучена до участі у справі в якості третьої особи, проте мала б бути залучена в якості відповідача, оскільки вона є стороною оскаржуваного правочину (т. 1 а.с. 81-89).

У відзиві приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кісельової В.В. зазначено, що 13 листопада 2019 року та 27 серпня 2020 року представник боржника Бабенко С.С. ознайомився з матеріалами виконавчого провадження № 60217932, в тому числі і зі звітом про оцінку майна. 25 жовтня 2019 року було описано земельну ділянку загальною площею 0,1 га, кадастровий номер :90:277:0039, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та винесено постанову про опис та арешт майна, яку було направлено боржнику. 09 липня 2020 року винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі та призначено ТОВ «Спецюст» для оцінки вказаної земельної ділянки. 21 липня 2020 року до приватного виконавця надійшов звіт про незалежну оцінку майна та цього ж дня приватним виконавцем було направлено повідомлення про оцінку майна боржника та копію висновку із зазначенням ринкової вартості земельної ділянки. Відправлення було вручено ОСОБА_1 25 липня 2020 року. Протягом встановленого строку боржником не було оскаржено висновок про оцінку майна. Відповідно до протоколу № 498960 про проведення електронних торгів від 25 серпня 2020 року визначено переможця. Електронні торги проведені з дотриманням вимог законодавства. Переможцю було видано акт про реалізацію предмета іпотеки, що є підставою для подальшого оформлення права власності на нерухоме майно. Враховуючи вказане, просила відмовити позивачу у задоволенні позову (т. 1 а.с. 113-116).

У червні 2021 року надійшов відзив на позовну заяву від ДП «Сетам», у якому представник Козмінська М.В. просила застосувати позовну давність та відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Зазначала, що перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором торгів не здійснюється. За відповідність документів, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби або приватний виконавець. Організатор перевіряє лише повноту заповнення заявки. Боржник був повідомлений про результати визначення вартості спірного майна. Ціна, яка зазначена у звіті про оцінку, є стартовою. Реальна ж ціна, за яку учасники торгів готові придбати майно, визначається самими учасниками торгів під час їх проведення. До предмета доказування у справах про визнання недійсними електронних торгів не входить визначення вартості майна, а результати оцінки майна мають окремий спосіб оскарження, яким позивач не скористався. ДП «Сетам» було здійснено усі необхідні дії з розміщення оголошень про торги у друкованих засобах масової інформації - газеті «Метро» та газеті «Вести». Жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат торгів, а також порушення законних прав позивача такими порушеннями у позовній заяві не доведено. Також зазначено про те, що позивачем пропущено тримісячний строк на оскарження результатів прилюдних торгів, визначений Законом України «Про іпотеку». Таким чином, підстави для задоволення позовних вимог відсутні (т. 1 а.с. 147-153).

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 22 червня 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Кісельової В.В., ДП «Сетам», треті особи: ОСОБА_2 , ТОВ «Кредитні ініціативи», ТОВ «Спецюст» про визнання недійсними електронних торгів з реалізації нерухомого майна, протоколу та акту проведення електронних торгів відмовлено (т. 1 а.с. 195-197).

Не погодившись з рішенням районного суду, 30 липня 2021 року представник ОСОБА_1 - адвокат Бабенко С.С. звернувся до суду з апеляційною скаргою, у якій просив скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги є аналогічними зі змістом позовної заяви, в якій позивач зазначає про порушення проведення оскаржуваних торгів, під час яких, на його думку, було допущено суттєві порушення законодавства. Вважає, що суд першої інстанції не звернув уваги на обставини, викладені у позові, неповно дослідив обставини справи, що є підставою для скасування рішення (т. 1 а.с. 201-211).

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 просила у задоволенні апеляційної скарги відмовити, а рішення суду залишити без змін (т. 2 а.с. 1-10).

У відзиві представник ДП «Сетам» - Козмінська М.В. просила залишити оскаржуване рішення Дарницького районного суду м. Києва від 22 червня 2021 року без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_1 без задоволення (т. 2 а.с. 35-63).

Відзив приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Кісельової Віталіни Володимирівни поданий на пошту 13 жовтня 2021 року, про що свідчить штемпель поштового відправлення, тобто з пропуском встановленого судом строку (до 12 жовтня 2021 року) на подачу відзиву (т. 2 а.с. 69-70).

З огляду на положення частини 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримав скаргу і просив її задовольнити. Третя особа ОСОБА_2 заперечувала проти скарги і просила її відхилити.

Інші особи,які берутьучасть усправі досуду неприбули, прочас тамісце розгляду справи були сповіщені телефонограмами та на зазначені ними адреси електронної пошти із забезпеченням технічної фіксації таких повідомлень, тобто належним чином, про що у справі є докази (т. 1 а.с. 228-241 т. 2 а.с. 31-34, 64-67 ).

Виходячи з положень ст. 13 ЦПК України кожна сторона розпоряджається своїми правами на власний розсуд, у т.ч. правом визначити свою участь в тому чи іншому судовому засіданні. Явка до суду апеляційної інстанції не є обов`язковою.

Поряд з цим, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02.12.2010 у справі «Шульга проти України», № 16652/04). При цьому запобігати неналежній і такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі - завдання саме державних органів (див. рішення ЄСПЛ від 20.01.2011 у справі «Мусієнко проти України», № 26976/06).

Зважаючи на вимоги ч.ч. 9, 11 ст. 128, ч. 5 ст. 130, ст. 131, ч. 2 ст. 372 ЦПК України колегія суддів визнала повідомлення належним, а неявку такою, що не перешкоджає апеляційному розглядові справи.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду, колегія суддів дійшла висновку, що скарга підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Судом встановлено, що у провадженні приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кісельової В.В. перебуває виконавче провадження № 60217932 з виконання виконавчого листа № 2-3852/14, виданого Дарницьким районним судом м. Києва від 23 лютого 2015 року про стягнення з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на користь ТОВ «Кредитні ініціативи» заборгованості у розмірі 5 818 539,96 грн. (т. 1 а.с. 11-12).

Постановою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кісельової В.В. від 24 жовтня 2019 року було проведено опис та накладено арешт на майно боржника, а саме земельну ділянку загальною площею 0,1 га, кадастровий номер :90:277:0039, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (т. 1 а.с. 120).

09 липня 2020 року постановою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кісельової В.В. було призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ «Спецюст» для участі у виконавчому провадженні та зобов`язано надати письмовий висновок вартості арештованого майна (т. 1 а.с. 13-14).

14 липня 2020 року ТОВ «Спецюст» складено звіт, відповідно до якого вартість об`єкту оцінки земельної ділянки загальною площею 0,1 га, кадастровий номер :90:277:0039, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 становить 259 000,00 грн. (т. 1 а.с. 124-135).

21 липня 2020 року приватним виконавцем на адресу боржника ОСОБА_1 направлено лист із копією звіту про оцінку майна для ознайомлення (т. 1 а.с. 136).

Також 21 липня 2020 року приватним виконавцем сформовано та направлено на адресу філії ДП «Сетам» м. Києва та Київської області заявку на реалізацію арештованого майна, а саме земельної ділянки загальною площею 0,1 га, кадастровий номер :90:277:0039, цільове призначення: для індивідуального житлового, гаражного і дачного будівництва, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (т. 1 а.с. 15-16).

Відповідно до протоколу № 498960 від 25 серпня 2020 року електронні торги з реалізації земельної ділянки загальною площею 0,1 га, кадастровий номер :90:277:0039, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 відбулися за ціною 320 000,00 грн., переможцем електронних торгів було визначено учасника 28 ОСОБА_2 (т. 1 а.с. 19-20).

18 вересня 2020 року приватним виконавцем складено акт про реалізацію предмета іпотеки та 29 вересня 2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Загоруй І.А. видано ОСОБА_2 свідоцтво про те, що їй на праві власності належить земельна ділянка загальною площею 0,1 га, кадастровий номер :90:277:0039, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (т. 1 а.с. 92).

29 вересня 2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Загоруй І.А. внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності вказаної земельної ділянки за ОСОБА_2 (т. 1 а.с. 93).

Кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства (статті 15, 16 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою, третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги (близький за змістом підхід застосував Верховний Суд України у висновку, викладеному у постановах від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12 та від 13 лютого 2013 року у справі № 6-174цс12 і Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23 жовтня 2019 року у справі № 922/3537/17 (провадження № 12-127гс19)).

Вказане підтверджують приписи частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України.

Так, у статті 650 ЦК України закріплено такий спосіб реалізації майна, як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, які мають встановлювати особливості укладення цих договорів. До цього зводиться і зміст припису частини четвертої статті 656 ЦК України, згідно з яким до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

За змістом частини другої статті 638 та частини першої статті 640 ЦК України моментом укладення договору купівлі-продажу на прилюдних торгах є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту пропозиції останнього щодо ціни. Оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документа Тимчасове положення не передбачало. Підставою набуття у власність нерухомого майна, придбаного на прилюдних торгах, є договір купівлі-продажу та дії, спрямовані на передання такого майна у володіння покупця, що підтверджують відповідний протокол, акт про проведені прилюдні торги та державна реєстрація права власності за покупцем, а не свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19)).

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складення за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів, є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі № 678/301/12 (провадження № 14-624цс18) викладено правовий висновок про те, що правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів.

Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем, відповідно, є переможець електронних торгів.

Відповідно до абзацу 2 частини першої статті 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Отже, у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно, виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору.

Відчуження майна на електронних торгах як угода купівлі-продажу є багатостороннім правочином, і під час подання позову про її оскарження такий позов подається до всіх сторін цього правочину, з якими є матеріально-правовий спір, і ці сторони мають бути залучені до участі у справі.

Такий правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17 (провадження № 12-128гс18), постанові Верховного Суду від 07 квітня 2021 року у справі № 766/14579/16-ц.

У справі, що переглядається, позивач подав позов про визнання електронних торгів недійсними лише до організаторів електронних торгів - ДП «Сетам» та приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Кісельової В.В., а покупець ОСОБА_2 визначена третьою особою у цій справі.

У матеріалах справи відсутнє клопотання позивача про залучення ОСОБА_2 до участі у справі як співвідповідача у порядку, передбаченому статтею 51 ЦПК України. Суд із урахуванням принципу диспозитивності (стаття 13 ЦПК України) не має права самостійно залучати належного відповідача як співвідповідача до участі у справі.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц (провадження № 14-512цс18) зроблено правовий висновок про те, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача.

Натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (пункт 41 постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18).

Відповідно до частин першої, другої, четвертої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача.

Враховуючи те, що вирішення цієї справи безпосередньо зачіпає інтереси ОСОБА_2 , яка є переможцем торгів, покупцем і власником спірного майна, проте вона не бере участі у цій справі як співвідповідач, то у задоволенні позову має бути відмовлено саме з цієї підстави.

Проте районним судом відмовлено у задоволенні позову одночасно як з підстав, що позовна заява подана не до всіх відповідачів, так і за безпідставністю та недоведеністю позивачем обставин, якими обґрунтовано позовні вимоги, що не можна визнати законним і обґрунтованим.

За таких обставин суд апеляційної інстанції вважає за необхідне відмовити ОСОБА_1 у задоволенні позову у зв`язку з неправильним визначенням суб`єктного складу учасників справи, не досліджуючи при цьому питання законності проведення прилюдних торгів.

Інші доводи скарги цих висновків не спростовують, тому колегія суддів їх відхилила.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

На підставі ст. 141 ЦПК України, понесені позивачем судові витрати не мають бути віднесені на його рахунок.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 381-384 ЦПК України,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 22 червня 2021 року- скасувати, ухвалити нове судове рішення.

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Кісельової Віталіни Володимирівни, Державного підприємства «Сетам», треті особи: ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», Товариство з обмеженою відповідальністю «Спецюст» про визнання недійсними електронних торгів з реалізації нерухомого майна, протоколу та акту проведення електронних торгів.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Дата складання повного судового рішення - 19 листопада 2021 року.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

В.М. Ратнікова

О.В. Борисова