ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2021 року

м. Харків

справа №642/6026/20

провадження №22-ц/818/3920/21

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Тичкової О.Ю.,

суддів - Маміної О.В., Пилипчук Н.П.,

за участю секретаря судового засідання Сабельнік Б.В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Ленінського районного суду м. Харкова від 21 квітня 2021 року, ухвалену у складі судді Шрамко Л.Л.,

УСТАНОВИВ:

У листопаді 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про зміну часток співвласників домоволодіння АДРЕСА_1 у праві спільної часткової власності.

Позов обґрунтований тим, що ОСОБА_1 прийняла спадщину після смерті батька ОСОБА_3 , якому відповідно до технічного паспорту належить 10 приміщень, а ОСОБА_4 - 4 приміщення, однак ОСОБА_3 відповідно до документів належить менша частина у праві власності на будинок - 38/100, а відповідачці - 62/100 частин, оскільки у 1971 році виникла помилка у розрахунку часток у праві власності на вказаний будинок, та для усунення вказаної помилки та визначення часток співвласників необхідно проведення експертизи.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 21 квітня 2021 року за клопотанням представника позивачки призначено по справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експерту Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса. На вирішення експертизи поставлено питання: яка частка у праві спільної часткової власності відповідає фактичному володінню та користуванню житловим будинком ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 ? Оплату за проведення експертизи покладено на позивачку. Попереджено експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Провадження у справі зупинено до проведення експертизи.

Ухвала суду мотивована тим, що предметом спору у даній справі є зміна часток співвласників у праві спільної часткової власності. Основним завданням будівельно-технічної експертизи є, зокрема, визначення можливості та розробка варіантів розподілу об`єктів нерухомого майна. Виходячи з предмету позову, суд дійшов висновку, що обставини, для з`ясування яких заявлено клопотання, мають значення для вирішення справи та потребують спеціальних технічних знань, в зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню. Щодо заперечень відповідача проти призначення експертизи суд зазначив, що на даній стадії процесу суд не надає оцінку наданим сторонами доказам з точки зору їх належності, допустимості, достовірності та достатності; оцінку доводам відповідачки по суті спору суд надасть при винесенні остаточного рішення у справі.

Не погодившись з ухвалою суду ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, якою просить ухвалу Ленінського районного суду м. Харкова від 21.04.2021 скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що для вирішення питання про зупинення провадження у справі в зв`язку з призначенням експертизи, суд мав навести мотиви необхідності вчинення такої процесуальної дії з викладенням обставин, які входять до предмету доказування у справі та не можуть бути встановлені судом, оскільки потребують спеціальних знань. Це судом зроблено не було. Також вважає, що заявлене представником позивача питання може бути з`ясовано лише юридичною експертизою, а не судовою будівельно-технічною. Крім того, поставлене судом питання є некоректним і виходить за межі повноважень експерта. Зазначає, що експерт у сфері будівництва, згідно діючого законодавства, не має повноважень встановлювати частки у праві спільної часткової власності або змінювати їх. Методики проведення експертизи по зміні часток власників у праві спільної часткової власності немає. Завдання будівельно-технічної експертизи, на яке посилається суд, а саме визначення можливості та розробка варіантів розподілу об`єктів нерухомого майна, вочевидь стосується лише майна, яке до експертизи не було поділено на частки між кількома співвласниками. В рамках судової будівельно-технічної експертизи експерт не може встановити інші частки власності у спільному частковому майні співвласників, окрім тих, які вже були встановлені за законом; він може лише розподілити користування об`єктом нерухомого майна згідно вже існуючих часток співвласників.

Апелянт також наводить обґрунтування своєї незгоди з заявленими позовними вимогами. Вважає, що оскаржувана ухвала є затягуванням судового процесу. Судом не виконані всі процесуальні дії, необхідні для розгляду справи, не досліджені надані докази, що дасть можливість з`ясувати поставлене перед експертом питання. Вважає, що оскаржувана ухвала не відповідає стандартам мотивованого рішення.

Адвокатом Катріч М.М., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , подала відзив на апеляційну скаргу, в задоволенні якої просить відмовити.

Відзив обґрунтовує тим, що подана апеляційна скарга спрямована на затягування розгляду справи. Доводи апелянта є його власним, невірним тлумаченням положень закону. Технічна оцінка має бути надана експертом, а правову оцінку доказів надасть суд. Обставини, для з`ясування яких призначено експертизу, мають значення для вирішення справи і потребують спеціальних технічних знань, а отже призначення експертизи є необхідним. Ані суд, ані сторони не володіють достатніми знаннями, необхідними для вирішення питання, поставленого експерту. Однак його вирішення необхідно для ухвалення законного обґрунтованого рішення і для доказування фактів, на які посилається позивач.

ОСОБА_2 подала письмові пояснення на відзив на апеляційну скаргу, якими підтримала вимоги, заявлені в апеляційній скарзі. Зазначила, що поставлене експерту питання є некоректним і виходить за межі повноважень експерта при проведенні будівельно-технічної експертизи. Також наводить обґрунтування, зазначені в апеляційній скарзі.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь головуючого судді, пояснення учасників справи, які з`явилися в судове засідання, обговоривши доводи апеляційної скарги, відзиву на неї та письмових пояснень апелянта на відзив, дослідивши матеріали справи, виходячи з меж апеляційного перегляду, визначених ст. 367 ЦПК України, а також надаючи оцінку правильності застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права у спірних правовідносинах виходить з наступного.

Відповідно до частин 1, 2, 5 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Зазначеним вимогам закону судове рішення не відповідає.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Пунктами 2, 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України передбачено право учасників справи подавати докази та брати участь у їх дослідженні, подавати заяви та клопотання.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Як визначено у ч.ч. 1, 2 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Підстава позову - обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача. Предмет позову - це матеріально-правові вимоги позивача до відповідача.

Призначаючи експертизу, суд повинен чітко визначити предмет експертизи, тобто обставини, які мають значення для справи та потребують встановлення із застосуванням спеціальних знань експерта.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємносуперечливими, їх оцінку в разі необхідності може здійснити суд із призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Отже, призначення експертизи є правом, а не обов`язком суду, вона здійснюється у разі встановлення судом недостатності доказів, наявних у матеріалах справи для можливості прийняття рішення за результатами розгляду.

Відповідно до вимог ст. 189 ЦПК України завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Колегія суддів вважає, що в порушення вимог статей 77, 102, 103, 189 ЦПК України суд неналежним чином визначив характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, не з`ясував обставини, які мають значення для справи та потребують встановлення із застосуванням спеціальних знань експерта.

Обґрунтовуючи позовну заяву щодо зміни часток співвласників домоволодіння позивач посилається на помилку у правовстановлюючих документах , що виникла у 1971 році при розрахунку часток у праві власності на спірний будинок, а саме відповідно до договору купівлі - продажу від 24.06.1971 року ОСОБА_3 належало 38/100 частин житлового будинку загальною площею 27,5 кв.м, але в технічному паспорті за 1971 рік житлова загальна площа будинку становила 52 кв.м.

Тобто станом на час пред`явлення позову у позивача відсутні правовстановлюючі документи на частину будинку, яку він фактично займає.

Проте визначення розміру частки у житловому будинку, яку фактично займає і використовує позивач не може бути підставою для зміни розміру частки,що належить позивачу на праві власності. Статті 357, 358 ЦК України встановлюють випадки збільшення частки у праві спільної часткової власності на майно та порядок надання частки співвласнику в натурі.

Тому поставлене на вирішення експертизи питання має на меті отримання експертного висновку з обставин, що виходять за предмет доказування у дійсній цивільній справі.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції помилково задовольнив клопотання представника позивачки та призначив у справі судову будівельно-технічну експертизу.

Тому апеляційну скаргу ОСОБА_2 належить задовольнити, ухвалу суду першої інстанції - скасувати, у задоволені клопотання Катріч М.М. , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи- відмовити.

Оскільки підлягає скасуванню ухвала про призначення судової експертизи, відсутні підстави для зупинення провадження у справі.

Керуючись ст. ст. 371, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Ленінського районного суду м. Харкова від 21 квітня 2021 року скасувати.

У задоволенні клопотання Катріч Марії Миколаївни , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , при призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 15 листопада 2021 року.

Головуючий О.Ю.Тичкова

Судді О.В. Маміна

Н.П. Пилипчук