Провадження № 2-з/639/104/21 Справа № 639/5325/21
У Х В А Л А

04 серпня 2021 року м. Харків

Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Марченка В.В.,

за участю секретаря судового засідання Бєлявцевої О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Жовтневого районного суду м. Харкова без повідомлення учасників справи заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі № 639/5325/21

позивач: ОСОБА_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ),

відповідачі: ОСОБА_2 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 (адреса місця проживання: АДРЕСА_2 )

третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Мороз Галина Іванівна (адреса місцезнаходження: вул. Полтавський Шлях, 130/132, м. Харків)

про визнання права власності, визнання договору дарування удаваним, встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та про визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Жовтневого районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Мороз Галина Іванівна в якому просить:

- визнати 50/100 часток у праві власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , право власності на які зареєстровані за ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 14.07.2009 року (реєстраційний номер: 27784229) спільною сумісною власністю ОСОБА_1 визнання права власності, визнання договору дарування удаваним, встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та про визнання нерухомого майна спільною сумісною власністюа ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ).

- встановити факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) в період з 17 лютого 2016 року до 30 вересня 2019 року.

- визнати договір дарування від 07 червня 2016 року, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Мороз Галиною Іванівною, зареєстрований в реєстрі за № 2517 удаваним та договором купівлі-продажу 37/100 часток у праві власності на житловий будинок АДРЕСА_1 .

- визнати 37/100 часток у праві власності на житловий будинок АДРЕСА_1 . право власності на які зареєстровані за ОСОБА_2 (номер запису про право власності 14917249) спільною сумісною власністю ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ).

Разом з позовною заявою ОСОБА_1 подав заяву про забезпечення позову в якій просить вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) здійснювати відчуження будь-яким способом 37/100 часток у праві власності на житловий будинок АДРЕСА_1 .

В обґрунтування зазначеної заяви ОСОБА_1 зазначає, що 07 червня 2016 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 було укладено договір дарування за яким ОСОБА_3 подарувала ОСОБА_2 37/100 часток у праві власності на житловий будинок АДРЕСА_1 . Цей договір було посвідчено нотаріально Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Мороз Галиною Іванівною та зареєстровано в реєстрі за номером 2517. Також заявник вважає, що під договором дарування, сторони приховали інший договір, а саме договір купівлі-продажу вищевказаного майна, оскільки під час оформлення договору дарування ОСОБА_2 передала ОСОБА_3 грошові кошти за придбання цієї нерухомості у розмірі 17 000.00 доларів США.

З ОСОБА_2 заявник проживав в зареєстрованому шлюбі з 23.11.2007 року до 17.02.2016 року (шлюб було розірвано за рішенням суду) та однією сім`єю без реєстрації шлюбу з 17.02.2016 року до 30.09.2019 року. Тому майно, придбане ОСОБА_2 та ОСОБА_1 за період проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, в тому числі і 37/100 часток у праві власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , є спільним сумісним майном.

Заявнику стало відомо про те, що ОСОБА_2 має намір продати вищезазначене нерухоме майно, яке заявник вважає їх спільним сумісним майном.

Спірне нерухоме майно виставлено на продаж, що підтверджує наміри ОСОБА_2 продати спільне сумісне майна.

Заявник зазначає, що обраний захід забезпечення позову і його застосування не буде чинити перешкоди ОСОБА_2 у користуванні спірним майном, натомість дасть можливість розглянути справу, встановити дійсні наміри сторін та винести законне та обґрунтоване рішення.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову суд зазначає наступне.

Відповідно до положень ч.1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Забезпечення позову це вжиття комплексу заходів цивільного процесуального характеру, направлених на припинення дій, які можуть утруднити чи зробити неможливим виконання майбутнього рішення суду. Вжиття цих заходів має гарантувати реалізацію позовних вимог у разі задоволення позову і застосовуються лише до позовів про визнання та про присудження.

Відповідно до п. 6 ч.1, ч. 3 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігти ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Забезпечення позову повинно гарантувати можливість реалізації позовних вимог у разі задоволення позову.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 , 23.11.2007 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 було укладено шлюб в Жовтневому відділі реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 768. Після реєстрації шлюбу прізвище дружині було " ОСОБА_6 ".

Відповідно до копії рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 17.02.2016 року по справі 639/585/16-ц шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було розірвано.

Як вбачається з копії договору - дарування 07.06.2016 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 було укладено договір дарування, відповідно до умов якого ОСОБА_3 безоплатно передала у власність ОСОБА_2 , а остання прийняла у власність 37/100 часток у праві власності на житловий будинок будинок АДРЕСА_1 .

Згідно з копією розписки від 07.06.2016 року ОСОБА_2 оплатила покупку об`єкта нерухомості 37/100 частини будинку який знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , що належить ОСОБА_3 в сумі 17 000 (сімнадцять тисяч) доларів США.

Відповідно до копії розписки від 07.06.2016 року ОСОБА_3 отримала 17 000 (сімнадцять тисяч) доларів США від ОСОБА_2 в рахунок оплати за домоволодіння по АДРЕСА_3 .

Згідно з копією витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 169366072 від 05.06.2019 року, ОСОБА_2 на праві приватної власності належить 37/100 частки житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

З матеріалів заяви про забезпечення позову вбачається, що відповідно до оголошень розміщених в Інтернет ресурсах, спірний будинок виставлено на продаж.

У заяві про забезпечення позову ОСОБА_1 просив вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) здійснювати відчуження будь-яким способом 37/100 часток у праві власності на житловий будинок АДРЕСА_1 . Оскільки заявнику стало відомо про те, що ОСОБА_2 має намір продати вищезазначене нерухоме майно, яке заявник вважає їх спільним сумісним майном.

З урахуванням встановлених обставин суд вважає, що наявні підстави для вжиття заходів забезпечення позову, оскільки між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Оскільки такий вид забезпечення позову як заборона вчиняти певні дії прямо передбачений положенням п. 2, ч. 1, ст.150 ЦПК України, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову.

На підставі викладеного, відповідно до положення ст. ст. 149-153 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову - задовольнити повністю.

В порядку забезпечення позову заборонити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 здійснювати відчуження будь-яким способом 37/100 часток у праві власності на житловий будинок АДРЕСА_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановляння незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до або через Жовтневий районний суд м. Харкова.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Суддя В.В. Марченко