Провадження №2/932/831/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.11.2021 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

в складі головуючого судді Лукінової К.С.

при секретарі Киричок Л.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Дніпрі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

встановив:

В провадженні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває вищевказана цивільна справа.

В підготовчому судовому засіданні представник третьої особи заявила клопотання про залишення позовної заяви без руху з підстав неповної сплати судового збору, відсутності пред`явлених позовних вимог до відповідача ОСОБА_2 .

Представник відповідача ОСОБА_1 підтримав заявлене клопотання.

Представник позивача заперечував проти клопотання та зазначив, що позовна заява була подана ними до суду в 2015 році, коли за Постановою Пленуму ВССУ № 5 було визначено, що вказані позовні вимоги є вимогами немайнового характеру.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив.

Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що клопотання про залишення позовної заяви без руху підлягає частковому задоволенню, а позовна заява залишенню без руху, виходячи з наступних підстав.

Позивач звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки. Згідно наданого позивачем висновку про вартість об`єкта оцінки предмету іпотеки становить 5971100 грн.

Дана позовна заява повинна бути залишена без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Позивач у позові та під час підготовчого судового засідання вказує, що вимоги, які ним пред`явлені мають немайновий характер.

Однак, Велика Палата Верховного Суду при розгляді справи № 907/9/17 зробила правовий висновок щодо сплати судового збору за подання позовної заяви про звернення стягнення на майно. У постанові від 26 лютого 2019 року зазначено, що наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України "Про судовий збір", виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов. Велика Палата відступила від висновків Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладених в постанові від 23 січня 2018 року у справі № 2-340/461/16-ц про те, що за подачу позову про звернення стягнення на предмет іпотеки судовий збір має сплачуватись як за вимогу немайнового характеру. Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що не є підставою для обчислення судового збору як за вимогу немайнового характеру правовий висновок, що викладений в Постанові ВССУ № 5.

Отже, позивачем пред`явлено позов, який містить позовну вимогу майнового характеру.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовної заяви майнового характеру, яка подана до суду юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та за подання позовної заяви немайнового характеру юридичною особою, справляється судовий збір в розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем при подачі позову сплачено 1218 грн. 00 коп.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається у відповідності до вимог ст. 176 ЦПК України.

Таким чином, для усунення недоліків, позивачеві слід подати до суду докази доплати судового збору в сумі 88348,50 грн., а також належним чином оформлену позовну заяву із зазначенням ціни позову.

Згідно вимог ч.11 ст.187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, на підставі ст. 95, 175, 177, 187 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Позовну заяву акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки - залишити без руху.

Надати Акціонерному товариству «Універсал Банк» строк п`ять днів з дня отримання копії для усунення недоліків: доплатити 88348 грн. 50 коп. судового збору та подання до суду належним чином оформленої позовної заяви із зазначенням ціни позову.

У випадку не виконання вимог ухвали суду позовну заяву може бути залишено без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: К.С. Лукінова