Справа № 457/1195/21
провадження №2/457/312/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2021 року м. Трускавець

Трускавецький міський суд Львівської області

в складі головуючого-судді Марчука В.І.,

секретар судового засідання Мазурик В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Трускавці цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Трускавецької міської ради про визнання права власності на майно у порядку спадкування, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_2 , -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Трускавецького міського суду Львівської області з позовом до Трускавецької міської ради про визнання права власності на майно у порядку спадкування, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_2 . Позов мотивований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка є його бабця. ОСОБА_3 склала заповіт, згідно якого заповіла все майно своїй доньці ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , яка є матір`ю позивача, померла. Крім позивача, який є спадкоємцем першої черги за законом майна ОСОБА_4 , спадкоємцем першої черги є ще її чоловік - ОСОБА_2 , який не прийняв спадщину і не буде її приймати. Позивач звернувся до нотаріуса про прийняття спадщини за законом, проте у зв`язку з відсутністю у нього правовстановлюючих документів на майно, нотаріусом запропоновано звернутися до суду з питань оформлень спадкових прав на таке майно. Враховуючи те, що позивачем були використані всі можливості нотаріального оформлення свого права на спадщину, просить визнати за ним в порядку спадкування за законом майно, а саме: житловий будинок АДРЕСА_1 .

Позивач в судове засідання не з`явився та подав заяву про розгляд справи в його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задоволити.

Представник відповідача Трускавецької міської ради у судове засідання не з`явився та подав заяву про розгляд справи в його відсутності. При вирішенні спору покладається на думку суду.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився та подав заяву про розгляд справи в його відсутності. Щодо задоволення позовних вимог не заперечує. Для прийняття спадщини до нотаріуса не звертався і до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини звертатись не буде, на частку майна не претендує.

Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов слід задовольнити з наступних підстав.

Згідно зі ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до вимог ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 01 березня 2010 року, що видане Орівською сільською радою Сколівського району, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , ОСОБА_5 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 . Батьком є ОСОБА_6 , матір`ю - ОСОБА_3 .

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 08 червня 1989 року уклали шлюб, актовий запис №7. Після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_7 ».

Згідно з свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 , ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 . Батьком є ОСОБА_2 , матір`ю - ОСОБА_4 .

Згідно з свідоцтва про право на спадщину за законом від 07 червня 2002 року, спадкоємцем майна, ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , а саме: житлового будинку, який знаходиться в АДРЕСА_1 , є його дружина ОСОБА_3 .

Згідно з виписки з погосподарської книги с.Орів на 2016-2020 року №18/12-1623/3 від 05 серпня 2021 року, житловий будинок по АДРЕСА_2 , рахується за ОСОБА_3 .

З технічного паспорту на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами від 08 липня 2021 року на будинок по АДРЕСА_1 , вбачається, що згідно експлікації загальна площа будинку 57,4 кв.м. та згідно характеристики будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, такий складається з житлового будинку що позначений літ. «А-1», сарай літ. «Б», сарай літ. «б», сарай літ. «б-1».

ОСОБА_3 06 липня 2004 року був складений заповіт, згідно якого на випадок її смерті, житловий будинок, все майно що належить їй, вона заповідає своїй дочці ОСОБА_4 .

Згідно з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 від 16 лютого 2021 року, що видане Дрогобицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів), ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно із ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

На підставі положень ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи.

Статтею 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Судом встановлено, що за заповітом спадкоємцем майна ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є її дочка ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Відповідно спадкоємцем майна за законом є чоловік ОСОБА_4 - ОСОБА_2 .

З матеріалів позовної заяви судом вбачається, що ОСОБА_2 відмовився від спадщини на користь свого сина позивача ОСОБА_1 . Так, з поданої ОСОБА_2 заяви до суду від 07 жовтня 2021 року вбачається, що в установлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини він не звертався та немає наміру звертатись до суду для встановлення додаткового строку для прийняття ним спадщини. А також вказує, що не претендує на належну йому частку майна.

Статтею 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Прийнята спадщина визнається власністю спадкоємця з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець за заповітом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь іншого спадкоємця за заповітом, а спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги (стаття 1274 ЦК України).

Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Крім того, статтею 1273 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст.1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 Цивільного кодексу України.

Відповідно до ст.1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно ст.1261 ЦК України, у першу чергу право па спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Оскільки батько позивача спадщину після своєї дружини не прийняв, то його частина, згідно вимог ст. 1275 ЦК України, переходить до позивача.

Відповідно до ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Львівської області Лаврись Н.М. про видачу свідоцтва про право на спадщину за закономщодо житлового будинку, який знаходиться в АДРЕСА_1 , після смерті його матері чоловіка ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Як вбачається з відповіді приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Львівської області Лаврись Н.М. №145/01-16 від 30 серпня 2021 року на звернення ОСОБА_1 про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 на спадкове майно, а саме житлового будинку, який знаходиться в АДРЕСА_1 , останньому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки у нього відсутні документи, що підтверджують право власності спадкоємця на майно та запропоновано подати заяву до суду про визнання права власності на майно в порядку спадкування.

Слід зазначити, що визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30 травня 2008 року №7 визначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 1216 ЦК спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до частини 3 статті 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Проаналізувавши обставини справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, оскільки, позивач є спадкоємцем за законом та вчинив усі дії, які були необхідними для видачі свідоцтва про право на спадщину, однак з незалежних від нього причин у видачі такого йому було відмовлено, через відсутність документів, що підтверджують право власності спадкоємця на майно.

У зв`язку з відсутністю іншого способу щодо визнання права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , житловою площею 18,1 кв.м., загальною площею 57,4 кв.м., позначеного на плані літ. А-1 та складається з: коридору «1», площею 12,6 кв.м.; кухні «2», площею 17,0 кв.м.; житлової кімнати «3», площею 18,1 кв.м.; комори «4», площею 9,7 кв.м. та сарай, позначений літ. «Б», «б», «б1» та враховуючи, що позивач не має можливості отримати свідоцтво про право на спадщину за законом у нотаріальному порядку, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 слід задоволити та визнати за ним право власності на вищевказане майно, в порядку спадкування за законом.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 10, 12, 27, 77, 81, 141, 263-265 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в:

Позовну заяву задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , в порядку спадкування за законом, після смерті його матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , житловою площею 18,1 кв.м., загальною площею 57,4 кв.м., позначеного на плані літ. А-1 та складається з: коридору «1», площею 12,6 кв.м.; кухні «2», площею 17,0 кв.м.; житлової кімнати «3», площею 18,1 кв.м.; комори «4», площею 9,7 кв.м. та сарай, позначений літ. «Б», «б», «б1».

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасники справи, яким повне рішення не було вручено у день його проголошення, мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення їм повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційна скарга подається учасниками справи до або через Трускавецький міський суд Львівської області.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідач: Трускавецька міська рада, юридична адреса: 82200, м. Трускавець, вул. Бориславська, 2, .

Суддя: В. І. Марчук