Єдиний унікальний номер 142/919/20
Номер провадження 2/142/64/21
У Х В А Л А

04 січня 2021 року смт. Піщанка

Суддя Піщанського районного суду Вінницької області Гринишина А. А., отримавши позовну заяву ОСОБА_1 , яка зареєстрована проживає в с. Студена Піщанського району Вінницької області, до Студенянської сільської ради Піщанського району Вінницької області, яка знаходиться в АДРЕСА_1 , про визнання права власності на майно, яке входить до складу спадщини, встановлення факту родинних відносин, та додані до неї матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

30 грудня 2020 року до Піщанського районного суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Студенянської сільської ради Піщанського району Вінницької області про визнання права власності на майно, яке входить до складу спадщини, встановлення факту родинних відносин.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 30 грудня 2020 року, зазначену справу було передано на розгляд судді Гринишиній А.А.

Дослідивши вказану позовну заяву та додані до неї матеріали, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтями 175, 177 ЦПК України встановлено вимоги до позовної заяви та документів, що додаються до позовної заяви.

Частиною 1 ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В частині 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Подана позивачем позовна заява вказаним вимогам не відповідає з огляду на наступне.

Зокрема позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини

Так, в позовній заяві, позивач просить суд визнати право власності ОСОБА_1 на майно та майнові права, які входять до складу спадщини, яка відкрилася після смерті її тітки ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , внаслідок спадкування за законом, до складу якої входить право на земельну частку (пай), площею 1,90 умовних кадастрових гектарів, яка розташована на території Студенянської сільської ради Піщанського району Вінницької області.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що являється спадкоємцем п`ятої черги спадкоємців за законом на майно, яке входить до складу спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , оскільки померла була рідною сестрою її діда ОСОБА_3

Проте зміст позовної заяви та долучені до неї документи не дають суду можливості встановити ступінь родинних зв`язків між позивачем ОСОБА_1 та спадкодавцем ОСОБА_2 , та відповідно виникнення у позивача права на спадкування на її майно як спадкоємця п`ятої черги, оскільки з долучених до позовної заяви документів слідує, що позивач до шлюбу мала прізвище " ОСОБА_4 ", а ОСОБА_3 був її батьком, а не дідом, як про це зазначено в позовній заяві. Окрім того, в позовній заяві не зазначено, а документи долучені до позову не містять жодних доказів про те, яким чином прізвище спадкодавця ОСОБА_2 було змінено з " ОСОБА_4 " на " ОСОБА_5 ".

Згідно ч. 2 ст. 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

В частині 1 ст. 95 ЦПК України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Частина 2 ст. 95 ЦПК України вказує, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.Відповідно до ч. 5 ст. 95 ЦПК України, учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Разом з тим, до позовної заяви на підтвердження викладених в ній обставин долучено копію свідоцтва про народження ОСОБА_3 на російській мові, якість виготовлення копії якого робить її нечитабельною для суду та не дозволить при винесенні судового рішення використати її для вирішення спору.

Разом з тим, відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», при розгляді справ про спадкування слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Так, згідно до вимог ст. 49 Закону України «Про нотаріат» про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом 3 робочих днів виносить відповідну постанову.

Окрім цього, позивачем не надано суду доказів підтвердження звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та мотивованої письмової постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії - відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, як це передбачено Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, наявності чи відсутності спадкової справи, інших спадкоємців тощо, а відтак не вбачається, ким порушуються, не визнаються або оспорюються права та інтереси позивача, що є підставою звернення до суду. Також позивачем не зазначено доказів відсутності прав інших осіб на зазначене у позовній заяві спадкове майно на даний час.

Згідно п. 23 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року - свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка повинна бути у вигляді саме постанови - Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України) особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Тобто, передумовою звернення до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав є наявність постанови нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, однак позивачем такі докази не надано.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674 - VI (далі - Закон "Про судовий збір").

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону "Про судовий збір", судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно з приписами частин 1, 2 статті 9 Закону "Про судовий збір", судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до п.п.1 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою має бути сплачено судовий збір в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно положень ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до положень ЗУ «Про Державний бюджет України на 2020 рік», з 01 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 2102 гривні.

З позовної заяви та долучених до неї матеріалів вбачається, що вказана позовна заява містить дві вимоги, зокрема позивач просить встановити факт, який має юридичне значення, а саме факт родинних відносин між фізичною особою, та просить визнати за нею право власності на майно та майнові права, які входять до складу спадщини, яка залишилася після смерті ОСОБА_6 , внаслідок спадкування за законом, до складу якої входить право на земельну частку (пай), вартість якої згідно долучених до позовної заяви документів становить 85633,16 грн.

В п.п. 4 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір" передбачено, що за подання до суду заяви у справах окремого провадження фізичною особою має бути сплачено судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим, позивачем вимогу про встановлення факту родинних відносин заявлено в позовній заяві, яка подана в порядку позовного, а не окремого провадження, а тому вона є вимогою немайнового характеру.

Таким чином, вказана позовна заява містить дві вимоги: майнового та немайнового характеру.

гідно положень ч. 3 ст. 6 ЗУ "Про судовий збір", за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до п.п.2 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою має бути сплачено судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб..

Таким чином, враховуючи, що ціна позову становить 85633,16 гривень позивачу слід було надати суду документ про сплату судового збору в розмірі 856 гривень 33 копійки, що становить один відсоток від ціни позову за вимогу майнового характеру, та документ про сплату судового збору в розмірі 840 гривень 80 копійок, що становить не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб за вимогу немайнового характеру.

Разом з тим, до позовної заяви позивачем долучено квитанцію від 29 вересня 2020 року про сплату судового збору в розмірі 856 гривень 33 копійки, та квитанцію від 30 грудня 2020 року про сплату судового збору в розмірі 421 гривня 00 копійок. Таким чином, недоплачена сума судового збору становить 419 гривень 80 копійок за позовну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи вказані обставини, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху та запропонувати позивачу привести її у відповідність до вимог ст. 177 ЦПК України та роз`яснити, що в іншому разі позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-260 ЦПК України, ЗУ "Про судовий збір", -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , яка зареєстрована проживає в с. Студена Піщанського району Вінницької області, до Студенянської сільської ради Піщанського району Вінницької області, яка знаходиться в АДРЕСА_1 , про визнання права власності на майно, яке входить до складу спадщини, встановлення факту родинних відносин, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, викладених в ухвалі, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, роз`яснивши, що в іншому випадку позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: