Справа №705/3158/21
2/705/1982/21
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

13 серпня 2021 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Білик О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: Бабанська селищна рада с.Аполянка, відділ державної реєстрації Уманської міської ради, територіальний сервісний центр МВС № 7142 про визнання права власності на майно в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: Бабанська селищна рада с.Аполянка, відділ державної реєстрації Уманської міської ради, територіальний сервісний центр МВС № 7142 про визнання права власності на майно в порядку спадкування. У позові позивач просить суд визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку спадкування за законом право власності на 1/5 частку квартири АДРЕСА_1 ; 1/5 частку житлового будинку АДРЕСА_2 ; 1/5 частку автомобіля марки SKODA, моделі OCTAVIA TOUR, рік випуску 2006, реєстраційний номер НОМЕР_1 , та 1/5 частку автомобіля марки AUDI, моделі А6, рік випуску 1997, реєстраційний номер НОМЕР_2 . Також, в позовній заяві вказано, що судові витрати на час подачі позовної заяви не визначені, оскільки провести оцінку спадкового майна та сплатити відсоток ціни позову на момент подачі позову неможливо, оскільки у позивача відсутні правовстановлюючі документи на майно. Тому позивач сплатила мінімальний судовий збір у розмірі 908 грн.

Крім того до позовної заяви позивачем подане клопотання про відстрочення сплати судового збору до часу встановлення оцінки вартості майна, яке обґрунтоване тим, що судові витрати на час подачі позовної заяви не визначені, оскільки провести оцінку спадкового майна та сплатити відповідний відсоток ціни позову на момент подачі позовної заяви неможливо, оскільки у позивача відсутні правовстановлюючі документи на майно. Позивач вказує, що факт відсутності правовстановлюючих документів на майно підтверджується тим, що позивач подавала до Уманського міськрайонного суду Черкаської області позов до відповідачів про витребування правовстановлюючих документів, рішенням якого їй було відмовлено у задоволенні позову.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї документи, суддя зазначає, що позов підлягає залишенню без руху, оскільки не повністю відповідає вимогам ст.ст.175,177 ЦПК України.

Так, відповідно до ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Предметом дійсного позову позову є рухоме та нерухоме спадкове майно.

Статтею 177 ч. 4 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вказував Європейський суд з прав людини у рішенні «Креуз проти Польщі» за заявою № 28249/95 від 19.06.2001 «право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обов`язків", пункт 1 статті 6 залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети.

Позивачем в позовній заяві не вказано ціни позову (орієнтовну ціну позову) та не надано документів на підтвердження дійсної вартості майна, про право власності на яке нею заявлено позов.

Відповідно до положень ст. 6 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання позову майнового характеру визначається із дійсної вартості спірного майна на день подання позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до роз`яснень, наведених у п.16 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд. Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлена на рівні 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, оскільки ціна позову не передбачувана позивачем, та не відомо, чи відповідає дійсній вартості майна, тож, виходячи з вимог ст. 176 ЦПК України, ст. 4, ст. 6 ч. 2 Закону України «Про судовий збір», враховуючи, що позивачем вже було сплачено судовий збір у мінімальному розмірі у сумі 908 грн., суд попередньо визначає розмір судового збору за вимоги майнового характеру, який належить сплатити позивачем, у розмірі 1600 грн..

В іншому випадку позивачем може бути наданий висновок атестованого судового експерта на підтвердження дійсної вартості майна.

При вирішенні клопотання про відстрочення сплати судового збору суд виходить з наступного.

Статтею 136 ЦПК України вказано, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Позивач в якості підстави для відстрочення сплати судового збору посилається на те, що правовстановлюючі документи перебувають у відповідачів, а тому здійснити огляд майна та провести оцінку неможливо.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або2) позивачами є:а) військовослужбовці;б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, для відстрочення сплати судового збору, зменшення або звільнення від його сплати має бути в наявності дві умови у сукупності: позивач за своїм майновим станом не має змоги сплатити судовий збір при зверненні до суду з позовом, а також позивач або спір відноситься до однієї з категорій, визначених ст. 8 Закону України «Про судовийз бір».

Враховуючи обґрунтування позивачем клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд не вбачає передбачених законом підстав для відстрочення позивачу сплати судового збору.

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків шляхом сплати судового збору розмірі 1600 грн., надати оригінал платіжного документу на підтвердження сплати судового збору.

Керуючись ст.ст.176, 177, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої дочки ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: Бабанська селищна рада с.Аполянка, відділ державної реєстрації Уманської міської ради, територіальний сервісний центр МВС № 7142 про визнання права власності на майно в порядку спадкування- залишити без руху.

Попередньо визначити позивачу розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання позовної заяви у розмірі 1600 грн.

Повідомити позивачу про необхідність усунути вказані недоліки позову у десятиденний строк з дня отримання позивачем ухвали і роз`яснити, що в іншому випадку позов буде визнано неподаним і повернутий позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Білик