Провадження № 2/643/4318/21
УХВАЛА

01.11.2021 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді: Новіченко Н.В.,

за участю секретаря судового засідання: Бабельник І.В.,

відповідача-2: ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в приміщенні суду матеріали справи

за позовом Харківської міської ради

до 1. ОСОБА_2

2. ОСОБА_1

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Журба

Олена Леонідівна

про витребування майна та визнання іпотечного договору недійсним,

ВСТАНОВИВ:

Харківська міська рада (далі - позивач) звернулась до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 (далі відповідач-1), ОСОБА_1 (далі відповідач-2) про витребування майна та визнання іпотечного договору недійсним.

Крім того, до позовної заяви позивачем додано клопотання, відповідно до змісту якого останній просить суд витребувати у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Журби Олени Леонідівни копію іпотечного договору від 14.04.2017 року, за змістом якого ОСОБА_2 передав в іпотеку ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 , посвідченого 14.04.2017 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Журбою О.Л.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 24.06.2021 прийнято позов до розгляду та відкрито провадження у справі № 643/10408/21, на підставі статті 53 Цивільного процесуального кодексу України залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Журбу Олену Леонідівну, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального провадження, підготовче засідання призначено на 26.07.2021 року.

05.07.2021 року на адресу Московського районного суду м. Харкова надійшло клопотання, відповідно до змісту якого відповідач-1 просить суд закрити провадження у справі на підставі п. 3 ч. 1 ст. 255 Цивільного процесуального кодексу України.

07.07.2021 року на адресу Московського районного суду м. Харкова надійшла заява, відповідно до змісту якої представник позивача просить суд проводити підготовче засідання, призначене на 26.07.2021 у його відсутність, також просив задовольнити його клопотання про витребування доказів.

26.07.2021 року підготовче засідання відкладено на 16.08.2021 року у зв`язку з неявкою учасників справи.

10.08.2021 року на адресу Московського районного суду м. Харкова від відповідача-2 надійшов відзив на позов в порядку в порядку статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

10.08.2021 року на адресу Московського районного суду м. Харкова надійшла заява, відповідно до змісту якої відповідач-1 повідомляє, що він не може подати відзив у встановлений строк та ним буде подано клопотання про відновлення процесуального строку для подання відзиву.

16.08.2021 року на адресу Московського районного суду м. Харкова від відповідача-1 надійшло клопотання про долучення доказів.

У підготовчому засіданні 16.08.2021 року судом розглянуто клопотання відповідача-1 про закриття провадження у справі та протокольною ухвалою відмовлено в його задоволенні, враховуючи наступне.

Так, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 255 Цивільного процесуального кодексу України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами.

Закриття провадження у справі у цьому разі можливе за умови, що судовим рішенням, яке набрало законної сили, вирішено питання щодо тотожного позову, який розглядається, тобто позову, в якому збігаються сторони, предмет і підстави.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення цивільної справи без винесення судового рішення, яким закінчено розгляд справи по суті, наслідком якої є, за загальним правилом, неможливість повторного звернення до суду з тотожним позовом. Ця форма закінчення цивільної справи застосовується у випадку, коли суд незаконно відкрив провадження у справі або коли продовження процесу стає явно неможливим або недоцільним.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 255 Цивільного процесуального кодексу України позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно збігаються сторони, підстави та предмет спору, тобто коли позови повністю збігаються за складом учасників цивільного процесу, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду.

Нетотожність хоча б одного із цих чинників не перешкоджає повторному зверненню до суду заінтересованих осіб за вирішенням спору.

У розумінні цивільного процесуального закону предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення.

Визначаючи підстави позову як елемент його змісту, суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і норм закону позивач просить про захист свого права.

Неможливість повторного розгляду справи за наявності судового рішення, що набрало законної сили, постановленого у справі між тими ж сторонами, про той же предмет і з тих же підстав, випливає із сутності законної сили такого судового рішення, а саме його виключності.

В даному випадку судом встановлено, що у справі № 643/2291/17 керівник Харківської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Харківської міської ради звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , в якому просив:

1) визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом, видане 11.10.2016 Одинадцятою Харківською державною нотаріальною конторою (реєстровий №1-469), яким посвідчено, що спадкоємцем квартири АДРЕСА_1 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 є син ОСОБА_3 ;

2) визнати недійсним нотаріально посвідчений договір купівлі-продажу квартири, укладений 15.11.2016 між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ;

3) визнати недійсним нотаріально посвідчений договір купівлі-продажу від 10.02.2017, укладений між ОСОБА_4 і ОСОБА_2 ;

4) визнати недійсним нотаріально посвідчений іпотечний договір від 14.04.2017, за умовами якого ОСОБА_2 передав квартиру в іпотеку ОСОБА_1 ;

5) визнати спадщину, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_2 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 , що складається з квартири відумерлою, і визнати право власності на квартиру за територіальною громадою м. Харкова в особі Харківської міської ради;

6) витребувати квартиру від добросовісного набувача ОСОБА_2 на користь територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради.

В обґрунтування позову прокурор посилався на те, що місцевою прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000116 за ст. 190 КК України за фактом незаконного заволодіння квартирою. В ході кримінального провадження було встановлено, що згідно свідоцтва про право власності, виданого 05.01.1999 квартира належала ОСОБА_5 . ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 померла. Після її смерті спадщину за законом прийняв ОСОБА_3 , особу якого нотаріус встановив на підставі паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 , що виданий Дзержинським РВ ХМУ ГУ МВС України в Харківській області 17.12.2008. При цьому, 11.02.2015 ОСОБА_3 до Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області подано заяву про втрату вказаного паспорта (ЖЕО № 2831). Для оформлення спадщини невстановленими особами від імені ОСОБА_3 подані свідоцтво про смерть ОСОБА_5 від 12.04.2016, за змістом якого, остання померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; свідоцтво про народження ОСОБА_3 серія НОМЕР_2 від 18.09.2014, за змістом якого ОСОБА_5 є матір`ю заявника. Проте з листа начальника Харківського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області від 05.11.2016 вбачається, що свідоцтво про смерть ОСОБА_5 не видавалося. Свідоцтво про смерть НОМЕР_2 видане 13.09.2016 на ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , а свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 , як повторний документ видано 13.09.2016 на ім`я ОСОБА_7 . Згідно актового запису про народження № 16 від 25.08.1981, складеного Фрунзенським районним у м. Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, батьками ОСОБА_3 є ОСОБА_8 і ОСОБА_9 . Зазначене свідчить про використання втраченого паспорта ОСОБА_3 з метою незаконного заволодіння на його ім`я квартирою ОСОБА_5 шляхом надання державному нотаріусу завідомо підроблених документів про смерть та родинний зв`язок. На підставі нотаріально посвідченого договору від 15.11.2016 ОСОБА_3 продав квартиру ОСОБА_4 10.02.2017 між останнім та ОСОБА_2 укладений договір купівлі продажу квартири. На підставі цього договору здійснена державна реєстрація права власності на квартиру за ОСОБА_2 . 14.04.2017 ОСОБА_2 передав квартиру в іпотеку ОСОБА_1 на підставі нотаріально посвідченого іпотечного договору. Договір іпотеки було укладено та посвідчено нотаріусом під час дії обтяження у вигляді арешту квартири, застосованого на підставі ухвали Московського районного суду м. Харкова від 20.02.2017 по справі № 643/2291/17. Прокурор вважає, що видача свідоцтва про право на спадщину на підставі підроблених документів та укладення договору купівлі-продажу квартири від 15.11.2016 спрямовані на незаконне заволодіння квартирою, і є такими, що порушують публічний порядок, тобто в силу ч. 2 ст. 215 ЦК України є нікчемними. Договір купівлі-продажу від 10.02.2017 та Договір іпотеки є недійсними внаслідок недодержання в момент їх вчинення вимог, встановлених ч. 1, ч. 3 ст. 203 ЦК України.

Натомість, у справі № 643/10408/21 Харківська міська рада звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , про витребування квартири АДРЕСА_1 , на користь Харківської міської ради від добросовісного набувача ОСОБА_2 ; визнання недійсним іпотечного договору від 14.04.2017, за змістом якого ОСОБА_2 передав в іпотеку ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 , посвідченого 14.04.2017 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Журбою О.Л.

Обґрунтовуючи позовні вимоги у цій справі Харківська міська рада посилається на те, що у постанові від 13.06.2018 у справі № 643/2291/17 Харківський апеляційний суд зазначив про те, що позовні вимоги про витребування майна з чужого незаконного володіння є передчасними, оскільки Харківська міська рада має право звернутися з відповідним позовом лише після прийняття квартири, як відумерлої спадщини, до комунальної власності та отримання правовстановлюючих документів. Рішенням 33 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 26.02.2020 № 2029/20 «Про комунальну власність м. Харкова» квартиру АДРЕСА_1 прийнято до комунальної власності територіальної громади м. Харкова. 22.03.2021 право власності на дану квартиру зареєстровано за територіальною громадою м. Харкова в особі Харківської міської ради. Підставами для витребування майна є відсутність необхідного обсягу цивільної дієздатності ОСОБА_5 як власника квартири у зв`язку зі смертю, та неможливість у зв`язку з цим реального настання правових наслідків, обумовлених наступними договорами купівлі-продажу квартири; невідповідність змісту договору вимогам ч. 1 ст. 658 ЦК України, якою передбачено, що право продажу товару належить його власнику, а також відсутність повноважень у ОСОБА_3 щодо розпорядження майном ОСОБА_5 . Оскільки Харківська міська рада на підставі виконання судових рішень у справі № 643/2291/17 прийняла спірну квартиру до комунальної власності як відумерлу спадщину та зареєструвала її за собою на праві власності з таких підстав, у Харківської міської ради виникло право щодо витребування майна від добросовісного набувача ОСОБА_2 . Стосовно визнання договору іпотеки недійсним позивач зазначає, що ним на виконання саме судового рішення у справі № 643/2291/17 вказана квартира прийнята до комунальної власності територіальної громади м. Харкова в порядку відумерлості, а відтак Харківська міська рада не може вважатися спадкоємцем майна після ОСОБА_5 . До того ж, спадкодавцем вказаної квартири була ОСОБА_5 , яка жодного іпотечного договору з ОСОБА_1 не укладала, а відтак підстави для набуття Харківською міською радою статусу іпотекодавця по договору іпотеки від 14.04.2017 відсутні, у зв`язку з чим ОСОБА_2 на момент укладання іпотечного договору не мав повноважень продавця, оскільки в подальшому судами було встановлено, що ОСОБА_3 не мав права на спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , а відтак всі наступні договори купівлі-продажу суперечили вимогам ч. 1 ст. 658 ЦК України.

З наведеного вбачається, що підстави позову у цивільній справі № 643/2291/17 та у справі № 643/10402/21 не є ідентичними, оскільки спір у даній виник з інших підстав, суб`єктний склад учасників цих справ є різний, а тому доводи відповідача про наявність правових підстав для закриття провадження у справі на підставі п. 3 ч. 1 ст. 255 Цивільного процесуального кодексу України є помилковими.

У підготовчому засіданні 16.08.2021 року відповідачем-1 заявлено клопотання про зупинення провадження у справі.

Судом відкладено розгляд даного клопотання до встановлення фактичних обставин справи.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 16.08.2021, відповідно до частини 3 статті 189 Цивільного процесуального кодексу України продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, оголошено у підготовчому засіданні перерву до 28.09.2021 року, в порядку статті 84 Цивільного процесуального кодексу України витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Журби Олени Леонідівни копію іпотечного договору від 14.04.2017 року, за змістом якого ОСОБА_2 передав в іпотеку ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 , посвідчений 14.04.2017 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Журбою О.Л.

28.09.2021 року підготовче засідання відкладено на 01.11.2021.

29.10.2021 року на адресу Московського районного суду м. Харкова надійшли витребувані документи.

У підготовче засідання представник позивача не з`явився, належним чином був повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, причину неявки суд не повідомив.

У підготовче засідання відповідач-1 не з`явився, причину неявки суд не повідомив.

У підготовчому засіданні відповідач-2 підтримав клопотання про зупинення провадження у справі та просив його задовольнити.

Заслухавши заявлене відповідачем-1 клопотання про зупинення провадження у справі, суд зазначає наступне.

Положеннями частини першої статті 251 Цивільного процесуального кодексу України передбачено ряд підстав для зупинення провадження, який є вичерпним.

Так, пунктом 6 частини першої вищевказаної норми процесуального права передбачено, що суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення всіх процесуальних дій у справі, що викликане настанням зазначених у законі причин, що перешкоджають подальшому руху процесу, і щодо яких невідомо, коли вони можуть бути усунені.

З огляду на вимоги закону для вирішення питання про зупинення провадження у справі суду слід у кожному конкретному випадку з`ясовувати: як пов`язана справа, яка розглядається, зі справою, що розглядається іншим судом; чим обумовлюється об`єктивна неможливість розгляду справи.

Неможливість розгляду справи до вирішення справи іншим судом полягає в тому, що обставини, які розглядаються іншим судом, не можуть бути встановлені судом самостійно у даній справі.

Пов`язаність справ полягає у тому, що рішення іншого суду, який розглядає справу, встановлює обставини, що впливають на збирання та оцінку доказів у даній справі. Ці обставини повинні бути такими, що мають значення для даної справи.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 253 Цивільного процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 6 частини першої статті 251 цього Кодексу, до набрання законної сили судовим рішенням, від якого залежить вирішення справи.

Визначаючи наявність передбачених цивільним процесуальним законодавством підстав, за яких провадження у справі підлягає обов`язковому зупиненню, суд повинен, зокрема, враховувати, що така підстава для зупинення провадження у справі, як неможливість розгляду цивільної справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного, цивільного, господарського, кримінального чи адміністративного судочинства, застосовується у тому разі, коли в цій іншій справі можуть бути вирішені питання, що стосуються підстав, заявлених у справі вимог, чи умов, від яких залежить можливість її розгляду.

Таким чином, необхідність в зупиненні провадження у справі виникає у випадку, якщо неможливо прийняти рішення у даній справі до ухвалення рішення в іншій справі. Тобто між справами, що розглядаються, повинен існувати тісний матеріально-правовий зв`язок, який виражається в тому, що факти, встановлені в одній із справ, будуть мати преюдиційне значення для іншої справи.

Судом встановлено, що у даній справі позивачем заявлені вимоги про витребування квартири АДРЕСА_1 на користь Харківської міської ради від добросовісного набувача ОСОБА_2 , визнання недійсним іпотечного договору від 14.04.2017 року за змістом якого ОСОБА_2 передав в іпотеку ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Журбою О.Л.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач посилається на те, що рішенням 33 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 26.02.2020 № 2029/20 «Про комунальну власність м. Харкова» квартиру АДРЕСА_1 прийнято до комунальної власності територіальної громади м Харкова. 22.03.2021 року право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано за територіальною громадою м. Харкова в особі Харківської міської ради.

Разом з тим, відповідач звернувся до Московського районного суду м. Харкова з позовом до позивача, в якому, з урахуванням уточненої позовної заяви, просить суд:

- скасувати рішення 33 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 26.02.2020 № 2029/20 «Про комунальну власність м. Харкова» про прийняття квартира АДРЕСА_1 ум. Харкові до комунальної власності територіальної громади м. Харкова, прийняте в період зупинення Верховним судом Постанови Харківського апеляційного суду від 14.11.2019;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, прийняте державним реєстратором, Департаментом реєстрації Харківської міської ради, за яким право комунальної власності на квартиру АДРЕСА_1 перейшло до територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 11.05.2021 відкрито провадження у справі № 643/7103/21, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

В даному випадку, неможливість розгляду справи до вирішення справи іншим судом полягає в тому, що обставини, які розглядаються іншим судом (скасування рішення 33 сесії Харківської міської 7 скликання від 26.02.2020 № 2029/20 «Про комунальну власність м. Харкова» про прийняття квартири АДРЕСА_1 до комунальної власності територіальної громади м Харкова та відповідно до якого 22.03.2021 року право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано за територіальною громадою м. Харкова в особі Харківської міської ради) впливають на вирішення питання щодо обґрунтованості позовних вимог у цій справі (витребування квартири АДРЕСА_1 на користь Харківської міської ради від добросовісного набувача та визнання недійсним іпотечного договору від 14.04.2017 року за змістом якого ОСОБА_2 передав в іпотеку ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Журбою О.Л.).

Таким чином, суд дійшов висновку, що між цією справою № 643/10408/21 та справою № 643/7103/21 існує тісний матеріально-правовий зв`язок, що є підставою для зупинення провадження у справі № 643/10408/21.

За таких обставин, суд дійшов висновку про неможливість розгляду справи № 643/10408/21 за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Журба Олена Леонідівна про витребування майна та визнання іпотечного договору недійсним до набрання законної сили остаточним судовим рішенням у справі № 643/7103/21 за позовом ОСОБА_2 до Харківської міської ради, треті особи: Департамент реєстрації Харківської міської ради, ОСОБА_1 , про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, у зв`язку з чим вважає за необхідне зупинити провадження у справі.

Керуючись ст. ст. 251, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Зупинити провадження у справі № 643/10408/21 за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Журба Олена Леонідівна про витребування майна та визнання іпотечного договору недійсним до набрання законної сили остаточним судовим рішенням у справі № 643/7103/21 за позовом ОСОБА_2 до Харківської міської ради, треті особи: Департамент реєстрації Харківської міської ради, ОСОБА_1 , про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно.

Зобов`язати сторони повідомити про результати розгляду по суті судом справи № 643/7103/21.

Відповідно до статті 261 Цивільного процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена протягом 15 днів шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено 08.11.2021 року.

Суддя Н.В. Новіченко