ПОСТАНОВА

Іменем України

05 січня 2021 року м. Кропивницький

справа № 383/577/20

провадження № 22-ц/4809/167/21

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді - Письменного О.А.,

суддів - Дуковського О.Л., Дьомич Л.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» на рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області у складі судді Бондаренка В.В. від 15 вересня 2020 року у справі за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

встановив:

Позивач звернувся в суд з даним позовом у липні 2020 року.

В обґрунтування позову зазначив, що з метою отримання банківських послуг відповідач підписала анкету-заяву №б/н від 11.07.2011 року, згідно якої отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

Зазначив, що свої зобов`язання за вказаним договором відповідачка не виконала належним чином, внаслідок чого утворилася кредитна заборгованість. Зокрема, станом на 31.03.2020 р. заборгованість за кредитним договором становить 109166,57 грн., яка складається із: 5157,31 грн. заборгованості за тілом кредиту, 95434,66 грн. - заборгованості за простроченими відсотками, 2900 грн. - пені, 500 грн. - штраф (фіксована частина), 5174,60 грн. - штраф (процентна складова), а також сплачений при зверненні до суду судовий збір у розмірі 2102 грн., які позивач просить стягнути з відповідача на свою користь

Рішенням Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 15 вересня 2020 року позов задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором №б/н від 11.07.2011 року у розмірі 5157 (п`ять тисяч сто п`ятдесят сім) грн. 31 коп., що складає заборгованість за тілом кредиту, а також судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог в сумі 105 (сто п`ять) грн. 10 коп. У задоволенні іншої частини позову щодо стягнення 95434,66 грн. - заборгованості за простроченими відсотками, 2900 грн. - пені, 500 грн. - штраф (фіксована частина), 5174,60 грн. - штраф (процентна складова) - відмовлено.

В апеляційній скарзі позивач просив скасувати рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області в частині відмовлених позовних вимог та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити повністю. При цьому посилається на однобічність та неповноту судового розгляду, невідповідність висновків суду, викладених у рішенні, фактичним обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права.

Заслухавши доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом встановлено, що 11.07.2011 р. відповідачка подала анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку на отримання кредиту у ПАТ КБ «ПриватБанк», правонаступником якого є АТ КБ «ПриватБанк», у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

У заяві зазначено, що відповідачка згодна з тим, що заява разом з Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг і тарифами, правилами користування, основними умовами обслуговування і кредитування, розташованими в рекламному буклеті, складають між ним та банком договір про надання банківських послуг, а також, що вона ознайомилась та погодилась з Умовами та Правилами надання банківських послуг, які вона погодилась отримати шляхом самостійної роздруківки з офіційного сайту банку.

До кредитного договору банк додав Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку.

На доведення позову банк надав розрахунок заборгованості відповідача за кредитним договором станом на 31 березня 2020 року, згідно якого заборгованість складає 109166,57 грн., яка складається із: 5157,31 грн. заборгованості за тілом кредиту, 95434,66 грн. - заборгованості за простроченими відсотками, 2900 грн. - пені, 500 грн. - штраф (фіксована частина), 5174,60 грн. - штраф (процентна складова).

Відмовляючи в задоволенні позову в частині стягнення заборгованості за простроченими відсотками, пені, та штрафів суд першої інстанції послався на недоведеність позивачем факту ознайомлення відповідача з усіма істотними умовами кредитного договору, оскільки матеріали справи не містять підтверджень, що саме наданий банком витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» та витяг з Умов та правил надання банківських послуг в Приватбанку розуміла відповідачка, підписуючи анкету-заяву.

Не врахував суд в якості доказу і роздруківку із сайту позивача, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій заінтересованої сторони (банку).

Колегія суддів згодна з таким висновком суду першої інстанції з таких підстав.

Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Згідно ч.1 ст.1050 ЦК України з урахуванням положень статей 526,527,530 ЦК України, кредитор має довести надання позичальникові грошових коштів у розмірі та на умовах, встановлених договором (що узгоджується з позицією викладеною в Постанові Верховного Суду від 30 січня 2018 року по справі №161/16891/15-ц).

Доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Згідно вказаної норми Закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це не можливо безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі.

Разом з тим, відповідно до пункту 5.6 Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 18 червня 2003 року № 254 (втратила чинність на підставі Постанови Національного банку № 75 від 04.07.2018), виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту.

П.п. 14 ч. 3 Розділу 1 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України вказує, що первинний документ - документ, який містить відомості про операцію.

П. 50 Розділу 3 Положення встановлює, що первинні документи складаються на бланках форм, затверджених відповідно до законодавства України. Документування операцій може здійснюватися з використанням бланків, виготовлених банком самостійно, які повинні містити обов`язкові реквізити чи реквізити форм, затверджених відповідно до законодавства України.

Первинні та зведені облікові документи в паперовій/електронній формі повинні мати такі обов`язкові реквізити: 1) назву документа (форми); 2) дату складання; 3) найменування банку, від імені якого складений документ; 4) зміст та обсяг операції (підстави для її здійснення) та одиницю її виміру; 5) посади осіб, відповідальних за здійснення операції та правильність її оформлення; 6) особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні операції. Банк має право самостійно визначати інші додаткові реквізити первинних документів у паперовій/електронній формі (п. 51Розділу 3 Положення).

П. 52, 53 Положення вказує, що первинні документи, які не містять обов`язкових реквізитів, є недійсними і не можуть бути підставою для бухгалтерського обліку, а унесення виправлень до первинних документів не допускається.

В свою чергу, п. 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 04 липня 2018 року № 75 аналогічно встановлює, що виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту.

Отже, розрахунок заборгованості не є документом первинного бухгалтерського обліку, а є одностороннім арифметичним розрахунком стягуваних сум, який відповідно повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку).

Інші письмові матеріали, які містяться в справі і надані банком в якості доказів, а саме - виписка за договором №б/н станом на 14.04.2020 (а.с.12-18), довідка про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки (а.с.19), довідка про видачу відповідачці кредитних карток (а.с. 20) не містять необхідних реквізитів як то - дати складання, посади осіб, відповідальних за здійснення операції та правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні операції. Тому вони не є документами первинного бухгалтерського обліку, а відповідно, не є доказами укладання кредитного договору.

Оскільки, за правилами ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може не може ґрунтуватися на припущеннях, а лише на підставі належних, допустимих і достовірних доказів, суд першої інстанції обґрунтовано відмовив у задоволенні позову.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження, тому вони не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» залишити без задоволення.

Рішення Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 15 вересня 2020 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді:

О.А.Письменний О.Л. Дуковський Л.М. Дьомич