Справа № 645/5713/20
Провадження № 2/645/390/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2021 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого - судді Горпинич О.В.,

за участю секретаря Іванії К.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідачів ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Фрунзенського районного суду м.Харкова клопотання представника позивача про витребування доказів та клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без руху та повернення у цивільній справі за позовною заявою представника ОСОБА_3 - адвоката Соловей Ліни Олександрівни до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: ОСОБА_6 , державний нотаріус Четвертої Харківської міської нотаріальної нотаріальної контори про визнання права власності в порядку спадкування за законом, встановлення порядку користування квартирою, розподіл особових рахунків по оплаті комунальних послуг., -

встановив:

В провадженні Фрунзенського районного суду м.Харкова перебуває вказана цивільна справа.

До суду надійшло письмове клопотання представника позивача надала про витребування доказів у справі, в якому просила витребувати:

- з Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори спадкову справу №101/2017, відкриту після смерті ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- з Департаменту реєстрації Харківської міської ради інформацію про зареєстровані речові права власників квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 із зазначенням технічних характеристик приміщень. В обґрунтування клопотання посилалась на неможливість самостійно отримати перелічені докази, а необхідність їх витребування обумовлюється важливістю для правильного вирішення спору.

Від представника відповідача було надано до суду клопотання про залишення позовної заяви без руху та повернення, в обґрунтування якої зазначила, що позивачем не надано доказів правильного розрахунку розміру плати судового збору; не зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; в матеріалах справи відсутній ордер представника позивача.

У судовому засіданні представник позивача підтримала подане нею клопотання про витребування доказів та просила його задовольнити. Щодо задоволення клопотання, поданого представником відповідача, заперечувала, зазначивши, що попередній розрахунок сум судових витрат нею не було подано оскільки вона не має на меті ставити питання перед судом про їх стягнення з відповідача. Окрім цього, зазначила, що ордер вона може надати у наступне судове засідання.

Представник відповідачів у судовому засіданні клопотання про залишення позовної заяви без руху та повернення підтримала. Проти задоволення клопотання про витребування доказів заперечувала.

Треті особи у судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Суд, заслухавши думку представника позивача та представника відповідачів, розглянувши подані клопотання, дійшов наступного.

Щодо клопотання про залишення позовної заяви без руху та повернення суд зазначає наступне.

Стаття 175 ЦПК України містить перелік необхідних відомостей, які позивач повинен зазначити у позові, серед яких є вимога щодо зазначення попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи. З позовної заяви вбачається, що позивач не мав на меті стягнення судових витрат з відповідачів. Натомість надав до суду розрахунок суми судового збору, в достовірності та правильності якого у суду не виникає жодних сумнівів, представником відповідачів не надано жодних доказів, які б свідчили про зворотнє.

Окрім цього, представником позивача у судовому засіданні підтверджено той факт, що вона не має на меті висувати вимогу щодо стягнення з відповідачів додаткових судових витрат окрім розрахованого та сплаченого судового збору.

Щодо відсутності ордеру представника позивача, суд наголошує на наступному.

Відповідно до ч.4 ст. 62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Згідно частини 1 ст. 26 Закону України адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути:

1) договір про надання правової допомоги;

2) довіреність;

3) ордер;

4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Так, відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод

кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії», заява №48778/99).

Україна як учасниця конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції»). Для того щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує її права» (рішення у справах «Белле проти Франції» від 4.12.95 та «Нун`єш Діаш проти Португалії» від 10.04.2003).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ від 28.10.98 у справі «Перес де Рада Каванил`єс проти Іспанії»).

Такі розбіжності у національному законодавстві суд з урахуванням положень Європейської Конвенції трактує на користь позивача.

Враховуючи вищевикладене суд вважає за необхідне відмовити у задовленні поданого клопотання представника відповідачів.

Розглянувши клопотання про витребування доказів, перевіривши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Подане до суду клопотання відповідає вимогам, встановленим ч.2 ст.84 ЦПК України.

На підставі викладеного, зважаючи на неможливість отримання позивачем доказів по справі для обґрунтування своїх вимог, та приймаючи до уваги, що зазначене питання є суттєвим для вирішення справи по суті, суд вважає необхідним задовольнити клопотання про витребування доказів.

Керуючись ст.ст. 43, 49, 83, 84, 91, 174, 175, 177, 257 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

В задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без руху та повернення відмовити.

Клопотання представника позивача про витребування доказів задовольнити

Витребувати з Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори копію спадкової справи №101/2017, відкриту після смерті ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

Витребувати з Департаменту реєстрації Харківської міської ради інформацію про зареєстровані речові права власників квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 із зазначенням технічних характеристик приміщень.

Роз`яснити особам у яких витребуються докази, що згідно ст. 84 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Встановити строк для подання доказів до 09 лютого 2021 року.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені законодавством.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: