Справа № 152/6/21
УХВАЛА

14 січня 2021 року м. Шаргород

Справа №152/6/21

Провадження №2/152/89/21

Суддя Шаргородського

районного суду

Вінницької області Славінська Н.Л.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення аліментів,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Шаргородського районного суду з означеним позовом до ОСОБА_2 про зменшення аліментів, в якому просить зменшити стягувані з нього за судовим наказом від 30.06.2020 року аліменти на користь ОСОБА_2 на утримання сина ОСОБА_3 , з однієї чверті до однієї третини заробітку (доходу).

В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначив, що 30.06.2020 року Шаргородським районним судом видано судовий наказ у справі №152/634/20, яким з нього стягнуто аліменти на утримання сина ОСОБА_4 у розмірі чверті (1/4 частки) заробітку (доходу), але не більше 10 прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісячно, до досягнення повноліття, починаючи з 16.06.2020 року.

Він не був присутній в суді при розгляді справи в суді та не зміг подати доказів про зміну свого сімейного і матеріального стану, що, на його переконання, потягло винесення судового наказу не у відповідності із законом.

10.03.2017 року він одружився з ОСОБА_5

ІНФОРМАЦІЯ_1 у нього народився син ОСОБА_6 .

Вважає, що у зв`язку із зміною матеріального та сімейного стану підлягають стягненню з нього аліменти на двох дітей у розмірі однієї третини заробітку (доходу).

Вирішити спір в порядку досудового врегулювання відповідач відмовляється.

Позовні вимоги та спосіб захисту порушеного права обґрунтовує ст.ст.182-184, 192, СК України та п.4 ч.1 ст.161 ЦПК України.

Судові витрати по сплаті судового збору залишає за собою.

Відповідно до вимог ст.187 ЦПК України, суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє, чи відповідає вона вимогам, викладеним у ст.ст.175, 177 ЦПК України, чи немає підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження і за відсутності таких підстав відкриває провадження у справі.

Згідно з вимогами ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч.2 ст.185 ЦПК України).

Означена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано з порушенням вимог цивільного процесуального законодавства України.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, в порушення вимог п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачем не зазначено у позовній заяві реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), як щодо самого позивача, так і щодо відповідача, а також не вказано, що такі відомості позивачу не відомі, тоді як ці відомості, зокрема, щодо самого позивача, не можуть бути йому не відомі, враховуючи, що він, як громадянин України, має паспорт, а також йому встановлювався РНОКПП.

Крім того, в порушення вимог п.3 ч.3 ст.175 ЦПК Українипозивачем у позовній заяві не зазначено ціну позову, тоді як позов підлягає грошовій оцінці щодо позовних вимог про зменшення розміру аліментів, зокрема, відповідно до п.6 ч.1 ст.176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік.

Саме від ціни позову залежить і сплачений судовий збір при зверненні до суду, тоді як, відповідно до п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до вимог ч.1 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивач повинен у позовній заяві зазначити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Виходячи із змісту п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, спосіб захисту права, зазначений позивачем у позовній заяві про зменшення аліментів не відповідає зазначеним у справі обставинам та позовним вимогам і доданим до справи доказам, тому суперечить вимогам СК України, зокрема, позивач зсилається на те, що з нього стягнуто аліменти за судовим наказом Шаргородського районного суду від 30.06.2020 року на одну дитину у розмірі чверті заробітку (доходу), а просить змінити цей розмір з розрахунку сплати аліментів на двох дітей, проте, в порушення вимог п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, не зазначає доказів на підтвердження того, що з нього стягнуто і ним сплачуються аліменти на утримання двох дітей.

Крім того, виходячи із змісту п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, спосіб захисту права, зазначений позивачем у позовній заяві щодо зменшення аліментів визначений всупереч вимогам СК України, зокрема, позивач зсилається на те, що його позовні вимоги регулюються ст.ст.182-184, 192, СК України та п.4 ч.1 ст.161 ЦПК України.

Проте, обґрунтування позовних вимог одночасно статтями 183 та 184 СК України суперечить вимогам цього Кодексу, оскільки вказані норми є взаємовиключними, так як ст.183 СК України регулює порядок визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини, а ст.184 СК України регулює порядок визначення аліментів у твердій грошовій сумі.

Пункт 4 частини 1 статті 161 ЦПК України взагалі не регулює вказані правовідносини, які розглядаються у позовному провадженні, оскільки встановлює вимоги, за якими видаються судові накази у наказному провадженні.

Тобто відповідач не визначився із нормами законодавства, які регулюють позовні вимоги, а відтак з предметом позову.

Крім того, ст.192 СК України регулює зміну розміру аліментів, зокрема, зменшенню або збільшенню підлягає саме розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, а не аліменти, як зазначає у позові ОСОБА_1 .

До того ж, позивач звернувся із позовом про зменшення аліментів, тоді як у прохальній частині просить визначити цей розмір у більшій частці від заробітку (доходу), ніж йому визначено розмір аліментів за судовим наказом від 30.06.2020 року.

Так, йому визначено судовим наказом Шаргородського районного суду від 30.06.2020 року розмір аліментів, які стягуються на утримання сина ОСОБА_4 у розмірі чверті ( 1/4 частини) від заробітку (доходу), тоді як позивач у позові просить зменшити вказаний розмір до третини (1/3 частини) заробітку (доходу), що є збільшенням розміру аліментів на утримання сина ОСОБА_7 , оскільки третина (33,3%) є більшою частиною заробітку (доходу), ніж чверть (25%).

Тобто позивач не визначився із предметом позову, зокрема, зменшити чи збільшити розмір аліментів він просить у позові.

Також, в порушення п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивач не зазначає доказів на підтвердження обставини, що змінився його матеріальний стан, хоча стверджує, що зміна його сімейного та майнового стану є підставою для звернення з цим позовом до суду.

До того ж, в порушення п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивач не зазначає доказів на підтвердження обставини, що він вживав заходів досудового врегулювання спору та відповідач відмовилася вирішити спір у досудовому порядку.

Крім того, позовна заява ОСОБА_1 , в порушення вимог п.п.6, 7, 9 ч.3 ст.175 ЦПК України, не містить зазначення відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору (п.6); відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися (п.7); попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи (п.9).

Отже, вказана позовна заява, згідно з вимогами ст.185 ЦПК України, підлягає залишенню без руху.

Крім того, враховуючи, що позивач зазначає, що судовий наказ Шаргородського районного суду від 30.06.2020 року, на його переконання, виданий не у відповідності із законом внаслідок того, що він не був присутній при розгляді справи та видачі судового наказу і не зміг подати суду докази про зміну його матеріального та сімейного стану, суд вважає за необхідне роз`яснити ОСОБА_1 положення статей 160, 167 ЦПК України, якими встановлено, що судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (ч.ч.1, 2 ст.160 ЦПК). Суд розглядає заяву про видачу судового наказу протягом п`яти днів з дня її надходження, а якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, протягом п`яти днів з дня отримання судом у порядку, передбаченому частинами п`ятою, шостою статті 165 цього Кодексу, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи-боржника. Розгляд проводиться без судового засідання і повідомлення заявника і боржника. За результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу (ч.ч.1, 2 ст.167 ЦПК).

Керуючись ст.ст.185, 260 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення аліментів залишити без руху.

Повідомити позивача ОСОБА_1 про необхідність виправлення недоліків позовної заяви у строк, який не може перевищувати восьми днів з дня отримання даної ухвали, шляхом подачі на виконання даної ухвали позовної заяви із виправленими недоліками в канцелярію Шаргородського районного суду і роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і повернута йому.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду у цій справі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала підписана суддею 14.01.2021 року.

Суддя: