Номер провадження 2/754/296/21
Справа №754/7705/19
РІШЕННЯ

Іменем України

(повне рішення суду виготовлено 28.07.2021)

28 липня 2021 року м. Київ, Деснянський районний суд м. Києва, суддя: Грегуль О.В., секретар судового засідання: Гончаренко В.В., справа № 754/7705/19

ОСОБА_1 - позивач

Публічне акціонерне товариство «Перший Український міжнародний банк» - відповідач 1

ОСОБА_2 - відповідач 2

Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація - третя особа

Вимоги позивача: відновлення порушеного права

Шевченко Т.В. - адвокат позивача

Васильчиков І.В. - адвокат відповідача 1

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом вимоги якого уточнювались і посилаючись на порушення своїх прав, просить вселити його в кв. АДРЕСА_1 визнати недійсним п. п. 4.7., 4.7.1., 4.7.2. підпункту 3 пункту 4.2 договору іпотеки № 6514020 від 24.06.2008, укладеного між відповідачами 1 і 2 та посвідченого приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Шевчук З.М., зареєстрованого в реєстрі за № 4055. Визнати недійсним зазначений договір іпотеки. Свої вимоги про недійсність пунктів та підпункту і всього спірного договору позивач обґрунтував невідповідністю їх ст. ст. 203, 215, 217 ЦК України.

У судовому засіданні адвокат відповідача 1 позов не визнав, просив відмовити в задоволенні позову та скасувати заходи забезпечення позову і не заперечував проти розгляду справи по суті за відсутності позивача, адвоката позивача, відповідача 2 та третьої особи.

Позивач у судове засідання не з`явився і доказів про поважність причин своєї неявки суду не надав, хоча про час і місце розгляду справи повідомлявся СМС повідомленням, яке доставлено позивачу 01.07.2021 в 15:15:00, що підтверджується довідкою про доставку СМС, а також судовий виклик позивач отримав по електронній адресі 01.07.2021 в 12:23:39, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Відповідач 2 у судове засідання не з`явився і доказів про поважність причин своєї неявки суду не надав, хоча про час і місце розгляду справи повідомлявся СМС повідомленням, яке доставлено йому 01.07.2021 в 15:24:00, що підтверджується довідкою про доставку СМС.

Третя особа в судове засідання в судове засідання не з`явилась, надіславши клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Адвокату Шевченко Т.В. достовірно відомо про наявність даного спору на розгляді судом, що підтверджується неодноразовими клопотаннями адвоката позивача, поданими ним по справі.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У листі Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45, визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З урахуванням викладеного та ст. ст. 128-131, 223 ЦПК України суд вважає, що в матеріалах справи є достатньо даних і доказів для її розгляду по суті за відсутності позивача, адвоката позивача, відповідача 2 та третьої особи.

Вислухавши адвоката відповідача 1, дослідивши матеріали справи № 754/7705/19 і № 754/11840/19, суд у судовому засіданні встановив наступне.

Між ЗАТ «Перший Український міжнародний банк» та відповідачем 2 укладено кредитний договір № 6513985 від 24.06.2008 за умовами якого відповідачу 2 був наданий кредит в сумі: 82500 доларів США з цільовим призначенням на придбання кв. АДРЕСА_1 .

Відповідно до нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу квартири від 24.06.2008, відповідач 2 купив кв. АДРЕСА_1 .

Між ЗАТ «Перший Український міжнародний банк» та відповідачем 2 укладено договір іпотеки № 6514020 від 24.06.2008 за умовами якого відповідач 2 у забезпечення виконання своїх за кредитним договором № 6513985 від 24.06.2008 передав в іпотеку кв. АДРЕСА_1 .

20.05.2009 між ЗАТ «Перший Український міжнародний банк» та відповідачем 2 укладено додаткову угоду № 7648834 до кредитного договору № 6513985 від 24.06.2008 та за умовами якої відповідачу 2 надано другий транш кредиту в сумі: 162750,00 грн., що еквівалентно 21000 доларів США.

20.05.2009 між ЗАТ «Перший Український міжнародний банк» та відповідачем 2 укладено додаткову угоду № 6514020/20090520 до договору іпотеки №6514020 від 24.06.2008.

20.11.2008 відповідач 2 зареєстрований у кв. АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою про реєстрацію місця проживання особи.

Позивач, ІНФОРМАЦІЯ_1 , є дочкою відповідача 2, що підтверджується свідоцтвом про народження від 12.09.2000.

03.09.2015 позивач зареєстрований у кв. АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою про реєстрацію місця проживання особи.

Згідно ст. 203 ЦК України, 1. Зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. 2. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. 3. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. 4. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. 5. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. 6. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Згідно ст. 215 ЦК України, 1. Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. 2. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. 3. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Згідно ст. 217 ЦК України, 1. Недійсність окремої частини правочину не має наслідком недійсності інших його частин і правочину в цілому, якщо можна припустити, що правочин був би вчинений і без включення до нього недійсної частини.

Згідно п. 26 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» від 06.11.2009 року № 9, 26. Особами, які беруть участь у справі про визнання правочину недійсним, є насамперед сторони правочину. Нотаріуси, що посвідчували правочини, залучаються до участі у

справі як треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, якщо позивач обґрунтовує недійсність правочину посиланням на неправомірні дії нотаріуса. У разі якщо предметом правочину є майно, яке належить особам на праві спільної часткової власності, суд на підставі статей 358, 361 та 362 ЦК відповідно до частини другої статті 35

ЦПК залучає до участі у справі про визнання такого правочину недійсним усіх співвласників. Якщо предметом правочину є майно, яке належить особам на праві спільної сумісної власності, інші співвласники відповідно до частини другої статті 369 ЦК до участі у справі не залучаються, оскільки правочин щодо розпорядження спільним майном вважається вчиненим за згодою всіх співвласників. За відсутності такої згоди інші співвласники відповідно до частини четвертої статті 369 ЦК можуть пред`явити позов про визнання такого правочину недійсним. Недотримання вимог статті 362 ЦК у разі продажу учасником спільної часткової власності своєї частки іншій особі не є підставою для визнання правочину недійсним. Інші співвласники у цьому випадку вправі вимагати переведення на них прав і обов`язків покупця. Згідно із статтями 1281 та 1282 ЦК вимоги, пов`язані з визнанням правочинів недійсними, можуть пред`являтися

також кредиторами спадкодавця до спадкоємців сторони правочину. У цьому разі спадкоємці зобов`язані задовольнити такі вимоги у межах вартості успадкованого майна за умови дотримання норм про пред`явлення вимог (стаття 1281 ЦК).

Згідно ст. 627 ЦК України, 1. Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. 2. У договорах за участю фізичної особи - споживача враховуються вимоги законодавства про захист прав споживачів.

На час укладення всіх вищевказаних правочинів позивач жодного відношення до цих договорів не мала, як і не мала жодних прав на предмет іпотеки.

При укладенні всіх вищевказаних правочинів у позивача не виникало жодних прав та обов`язків до правовідносин, які виникли між відповідачами 1 і 2 при укладенні всіх вищевказаних правочинів.

Тому, доводи позову про порушення прав, свобод та інтересів позивача при укладенні зазначених вище правочинів є безпідставними.

У відзиві відповідач 1 зазначає, що позивач безперешкодно проживає за місцем своєї реєстрації.

Будь-яких конкретних правових доказів, які б свідчили про наявність у позивача перешкод для вселення у спірну квартиру, сторона позивача суду не надала і судом таких доказів не здобуто.

Відповідно до вказівок ЄСПЛ, пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень (рішення у справі Проніна проти України).

Згідно ч. 6 ст. 81 ЦПК України, 6. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 257 ЦК України, 1. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Згідно ч. 1 ст. 261 ЦК України, 1. Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Заяву відповідача 1 про застосування строку позовної давності до позовних вимог суд вважає безпідставною, оскільки повноліття позивач досяг лише в 2018 році, а позов підписаний позивачем 18.05.2019 і на пошту зданий 19.05.2019.

За таких обставин в задоволенні позову відмовляється за недоведеністю позовних вимог про порушення прав, свобод та законних інтересів позивача при укладенні договору іпотеки № 6514020 від 24.06.2008.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 15.08.2019 за заявою адвоката Шевченко Т.В. про забезпечення позову накладено арешт і заборону відчуження на кв. АДРЕСА_1 .

Згідно ч. 9 ст. 158 ЦПК України, 9. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VІ, 1. Судовий збір справляється: у разі ухвалення судового рішення, передбаченого цим Законом.

Згідно ч. 1 і ч. 2 ст. 141 ЦПК України, 1. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 2. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 263-265 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) до публічного акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк» (місцезнаходження: м. Київ, вул. Андріївська, 4, ) і ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ).

Судові витрати по справі та понесені позивачем судові витрати покласти на позивача.

Скасувати заходи забезпечення позову та скасувати арешт і заборону відчуження на квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві власності публічному акціонерному товариству «Перший Український міжнародний Банк», накладені ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 15.08.2019.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СУДДЯ: