У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 жовтня 2021 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бондаренко О. В. оглянувши заяву ОСОБА_1 , про забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В:

25.10.2021 ОСОБА_1 подала вказану заяву, разом з позовною заявою, яка передана судді 26.10.2021, в якій просить вжити заходи забезпечення її позову до ОСОБА_2 , про поділ майна, шляхом накладення арешту на автомобіль, передачею машини, документів і ключів позивачу та забороною ОСОБА_2 вчиняти будь-які дії щодо вказаного автомобіля.

Суд оглянувши заяву про забезпечення позову ОСОБА_1 , прийшов до висновку, що заява не підсудна Білоцерківському міськрайонному суду Київської області з наступних підстав.

22.10.2021 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом, шляхом направлення засобами поштового зв`язку, який зареєстрований судом 25.10.2021, в якому просила залишити автомобіль у власності ОСОБА_1 , з подальшою грошовою компенсацією ОСОБА_2 вартості інших 50% автомобіля.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленого цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 ЦПК України, суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість, крім іншого, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 152 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачене законом.

Водночас, відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. п. 41.42 постанови "Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ" за N 3 від 01 березня 2013 року, роз`яснив, що перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

27.10.2021 року ухвалою судді справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ майна, постановлено передати за підсудністю для розгляду до Сквирського районного суду Київської області.

Тобто, позовна заява з якою заявник ОСОБА_1 звернулася до суду не підсудна Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, а підсудна Сквирському районному суду Київської області, за зареєстрованим місцем проживання відповідача - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ).

У зв`язку з цим, заява ОСОБА_1 , про забезпечення позову, підлягає розгляду Сквирським районним судом Київської області, за правилами підсудності.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 31 ЦПК України передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Крім того, недотримання правил юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ст. 378 ч. 1 ЦПК України).

Згідно ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Отже, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 , про забезпечення позову, підлягає передачі за належною територіальною підсудністю до Сквирського районного суду Київської області (09001, Київська область, м. Сквира, пров.Громова,7-А).

Керуючись ст. 27, 31, 32, 152, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 , про забезпечення позову, передати за підсудністю для розгляду до Сквирського районного суду Київської області (09001, Київська область, м. Сквира, пров.Громова,7-А).

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Ухвала складена 27.10.2021 року.

СуддяО. В. Бондаренко