Провадження № 22-ц/802/1330/21 Категорія: 43 Доповідач: Бовчалюк З. А.
ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 жовтня 2021 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Бовчалюк З.А.,

суддів - Здрилюк О.І., Осіпука В.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін у цивільній справі за позовом голови Гаражного кооперативу "Підшипник-1"- Руденка Віталія Володимировича до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_1 на рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 23 липня 2021 року,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 23 липня 2021 року позов в даній справі задоволено частково.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, відповідач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, у якій просив рішення суду скасувати та ухвалити нове про відмову в задоволені позову.

Ухвалою Волинського апеляційного суду від 22 вересня 2021 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_1 на рішення суду від 23 липня 2021 року, та ухвалою апеляційного суду від 28 вересня 2021 року дану справу призначено до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи, за наявними в справі матеріалами.

На адресу апеляційного суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про розгляд справи за його участю з викликом в судове засідання.

У задоволенні клопотання належить відмовити з таких підстав.

Згідно із частиною 1 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Частиною 13 статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до частини 6 статті 279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Згідно із частиною 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

ОСОБА_1 оскаржує рішення суду першої інстанції вцілому, відповідно до якого з нього на користь ГК «Підшипник -1» стягнуто заборгованість по сплаті членських внесків в розмірі 2570 гривень, заявлена сума до стягнення 5622 гривень, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з (01.01.2021 - 227 000 грн.), а характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі Конвенція), яка свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Аксен проти Німеччини», заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі «Варела Ассаліно проти Португалії», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Оскільки розгляд справи апеляційним судом здійснюється у письмовому провадженні без повідомлення учасників справи, а характер спірних правовідносин не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін, то необхідність виклику учасників справи для надання пояснень у суді апеляційної інстанції відсутня. Тому підстав для задоволення клопотань немає.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників (ухвала Великої Палати Верховного Суду від 18.05.2018 у справі №668/13907/13-ц).

Керуючись статтями 279, 365, 366, 369 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін відмовити.

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Головуючий- суддя:

Судді: