Справа №295/7144/21
23.09.2021 року м. Житомир
Богунський районний суд міста Житомира у складі:
головуючого - судді Кузнєцова Д.В.,
за участі секретаря судового засідання Бугайчук А.Ю., Карпішиної С.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
ОСОБА_1 звернулася до суду із указаним позовом, посилаючись на те, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 . У даній квартирі зареєстрований також відповідач, який є чоловіком позивача, однак останньою подано позов про розірвання шлюбу і ця справа перебуває у провадженні Богунського районного суду м. Житомира. За словами позивача, ОСОБА_2 фактично не проживає за місцем реєстрації із 2006 року, обов`язків по утриманню житла не здійснює, його особистих речей у будинку немає. Факт реєстрації відповідача у вказаній вище квартирі створює позивачу суттєві перешкоди, зокрема, щодо сплати комунальних платежів. З огляду на викладене у позовній заяві, ОСОБА_1 просить суд визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцова Д.В. від 18 червня 2021 року відкрито провадження у даній цивільній справі та вирішено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.
У судове засідання позивач не з`явилася, від представника позивача - адвоката Ватули О.М. надійшла заява про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду невідомі, відзив на позовну заяву до суду не направляв.
Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Оскільки в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про спірні правовідносини сторін, суд вважає за можливе за згодою представника позивача провести заочний розгляд справи.
У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналась відповідно до Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, № 4, № 7 та № 11 до Конвенції» від 17.07.1997 року, закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб, що також визначено у статтях 316, 317, 319, 321 ЦК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 391 ЦК України власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном.
Згідно із ч. 1 та 2 ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Судом встановлено, що позивачу на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності від 05.01.2009 року, що підтверджується копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 20.01.2009 року.
Крім позивача, у вказаній квартирі також зареєстрований ОСОБА_2 , що підтверджується копією довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб ОСББ «Польський Бульвар 18» від 01.06.2021 року та відомостями відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Житомирській області.
Відповідно до акту ОСББ «Польський Бульвар 18» від 01.06.2021 року відповідач не проживає за місцем реєстрації із 2006-2007 р.р.
Таким чином, досліджені судом докази підтверджують реєстрацію місця проживання відповідача у квартирі АДРЕСА_1 та його фактичне не проживання в ній без поважних причин із 2006-2007 року, на підставі чого суд дійшов висновку, що реєстрацією місця проживання відповідача у квартирі, яка належить на праві власності позивачу, порушуються її права як власника та їй створюються перешкоди у користуванні власним нерухомим майном, через що вимоги останньої підлягають судовому захисту шляхом визнання відповідача таким, що втратив право користування нерухомим майном за вказаною адресою.
На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір, сплачений позивачем при зверненні до суду, що підтверджено документально.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 41 Конституції України, ст.ст. 15, 16, 386, 391, 405 ЦК України, ст.ст. 10-13, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 280-282, 284, 352, 354 ЦПК України, суд, -
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1
Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 908 грн.
Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд міста Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Відповідач: ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 ).

Суддя