Справа № 758/3348/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 липня 2021 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді -Головчак М. М. ,

при секретарі - Пальчак Р. Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Профіт Капітал» про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню,

В С Т А Н О В И В :

ТОВ «ФК «Профіт Капітал» звернулося до суду із заявою про визнання виконавчого листа № 758/3348/21 про стягнення з останнього на користь ОСОБА_1 судових витрат у розмірі 1362 грн.

В обґрунтування заяви ТОВ «ФК «Профіт Капітал» посилається на те, що рішенням Подільського районного суду м. Києва вiд 15.04.2021 у справі № 758/3348/21 визнано таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис № 7456 від 20 січня 2021 року, вчинений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович про звернення стягнення заборгованості з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «Профіт Капітал». Вказаним рішення з ТОВ «ФК «Профіт-Капітал» на користь ОСОБА_1 стягнуто судові витрати на загальну суму 1362 грн.

Отже, на підставі вказаного рішення суду у ТОВ «ФК «Профіт Капітал» виникло зобов`язання перед ОСОБА_1 по сплаті судових витрат на загальну суму 1362 грн. Водночас станом на 27.05.2021 ТОВ «ФК «Профіт-Капітал» має право вимоги до ОСОБА_1 за договором позики № 2574358 від 14.06.2019 (за договором факторингу) на загальну суму 35217,00 грн.

27.05.2021 ТОВ «ФК «Профіт Капітал» звернулося до ОСОБА_1 із заявою про взаємозалік зустрічних однорідних вимог в порядку ст. 601 ЦК України, яку було направлено їй електронною поштою, а також на поштову адресу за місцем проживання.

Таким чином, ТОВ «ФК «Профіт Капітал» вважає, що зобов`язання з виконання виконавчого листа у справі № 758/3348/21 щодо стягнення судових витрат у розмірі 1362 грн були припинені на підставі ст. 601 ЦК України у зв`язку із зарахуванням однорідних грошових вимог, у зв`язку з чим на підставі ст. 432 ЦПК України просило визнати виконавчий лист таким, що не підлягає виконанню.

Представник ТОВ «ФК «Профіт Капітал» в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду заяви повідомлявся належним чином, у наданій заяві просив суд розглядати справу за відсутності сторони боржника.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялася належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 432 Цивільного процесуального кодексу України суд, який видав виконавчий документ, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, чи визнати виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню. Суд розглядає заяву в десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника і постановляє ухвалу.

Розглянувши заяву та дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що на підставі рішення Подільського районного суду м. Києва вiд 19.04.2021 у справі № 758/3348/21 визнано таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис № 7456 від 20 січня 2021 року, вчинений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович про звернення стягнення заборгованості з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «Профіт Капітал» заборгованості за кредитним договором № 2574358 від 14.06.2019 в розмірі 35217,00 грн. Вказаним рішення з ТОВ «ФК «Профіт-Капітал» на користь ОСОБА_1 стягнуто судові витрати на загальну суму 1362 грн.

На підставі договору факторингу № 03042017 від 03.04.2020 з додатками та згідно з витягом з Реєстру прав вимог № 88 від 25.11.2019 до вказаного договору факторингу, укладеного з ТОВ «1 Безпечне агентство необхідних кредитів», ТОВ «ФК «Профіт Капітал» набуло право вимоги до ОСОБА_1 за договором кредиту № 2574358 від 14.06.2019 на суму 35217,00 грн.

ТОВ «ФК «Профіт Капітал» звернулося до ОСОБА_1 із заявою про взаємозалік однорідних вимог в порядку статті 601 Цивільного кодексу України, яку було направлено на електрону адресу ОСОБА_1 та на поштову адресу за місцем її проживання.

Так, за правовою природою припинення зобов`язання зарахуванням зустрічної вимоги це одностороння угода, яка оформляється заявою однієї із сторін, згідно з вимогами статті 601 ЦК України.

Однак якщо ця угода суперечить вимогам чинного законодавства та інша сторона не погоджується з проведенням такого зарахування, то сторона має право звернутись за захистом своїх охоронюваних законом прав з позовом до суду про визнання її недійсною, з урахування ч. 1 та п. 2 ч. 2 ст. 16 ЦК України.

Відповідно до ст. 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). Одностороннім правочином є дія однією сторони, яка може бути представлена однією або кількома особами.

Відповідно до статті 601 ЦК України зобов`язання припиняється зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги.

Отже вимоги, які можуть підлягати зарахуванню, мають відповідати таким умовам: 1) бути зустрічними (кредитор за одним зобов`язанням є боржником за іншим, а боржник за першим зобов`язанням є кредитором за другим); 2) бути однорідними (зараховуватися можуть вимоги про передачу речей одного роду, у зв`язку з чим зарахування як спосіб припинення зазвичай застосовується до зобов`язань по передачі родових речей, зокрема, грошей). Правило про однорідність вимог розповсюджується на їх правову природу, але не стосується підстави виникнення такої вимоги. Отже, допускається зарахування однорідних вимог, які випливають з різних підстав (різних договорів тощо); 3) строк виконання таких вимог настав, не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги.

Наслідком здійснення такого правочину є припинення як обов`язку заявника перед адресатом, так і обов`язку адресата перед заявником з моменту здійснення заяви про зарахування, що зумовлює необхідність визначення заявником тих вимог до нього, які відповідають вказаним вище умовам.

Спеціального порядку та форми здійснення відповідної заяви як одностороннього правочину не передбачено законодавством; за загальними правилами про правочини (наслідки недодержання його письмової форми) відповідну заяву про зарахування на адресу іншої сторони як односторонній правочин слід вважати зробленою та такою, що спричинила відповідні цивільно-правові наслідки, в момент усної заяви однієї зі сторін на адресу іншої сторони чи в момент вручення однією стороною іншій стороні повідомлення, що містить письмове волевиявлення на припинення зустрічних вимог зарахуванням. Моментом припинення зобов`язань сторін у такому разі є момент вчинення заяви про зарахування у визначеному порядку.

Зарахування зустрічних однорідних вимог як односторонній правочин є волевиявленням суб`єкта правочину, спрямованим на настання певних правових наслідків у межах двосторонніх правовідносин. Інститут заліку покликаний оптимізувати діяльність двох взаємозобов`язаних, хоч і за різними підставами, осіб. Ця оптимізація полягає в усуненні зустрічного переміщення однорідних цінностей, які складають предмети взаємних зобов`язань, зменшує ризик сторін, який виникає при здійсненні виконання, а також їх витрати, пов`язані з виконанням.

Таким чином, зарахування можливе за наявності таких умов: зустрічність вимог, тобто сторони беруть участь у двох зобов`язаннях, і при цьому кредитор в одному зобов`язанні є боржником в іншому зобов`язанні; однорідність вимог (гроші, однорідні речі), строк виконання яких настав.

Припинення зобов`язання зарахуванням зустрічної вимоги є односторонньою угодою, яка оформляється заявою однією з сторін. Зарахування, проведене за заявою однієї сторони, діє з моменту, коли є у наявності всі умови для зарахування.

Судом встановлено, що у зобов`язанні, яке виникло на підставі рішення Подільського районного суду м. Києва вiд 19.04.2021 у справі № 758/3348/21 позивач є кредитором, а відповідач боржником, а за кредитним договором № 2574358 від 14.06.2019 відповідач є кредитором, а позивач боржником, що свідчить про те, що вимоги, які виникли між сторонами на цих підставах, є зустрічними.

При цьому грошові вимоги мають розглядатися як однорідні у силу недиференційованості грошей як предмета виконання зобов`язань. Гроші як предмет задоволення майнової вимоги мають ознаку замінності, еквівалентності та інші властивості, що дозволяють проводити обмін та інші операції з грошами. Отже, вимога про сплату грошей за загальним правилом є однорідною із іншою вимогою про сплату грошей. Відтак, якщо зобов`язання, які виникли між сторонами, є грошовими, то вони є однорідними.

Водночас ще однією важливою умовою для здійснення зарахування зустрічних вимог є безспірність вимог, які зараховуються, а саме відсутність спору щодо змісту, умов виконання та розміру зобов`язань.

Судом встановлено, що в матеріалах справи містяться докази про наявність оспорювання позивачем змісту, умов виконання та розміру зобов`язань за договором позики на умовах фінансового кредиту № 2574358 від 14.06.2019. Зокрема, позивач 18.03.2021 звернулася до суду з позовною заявою про визнання таким, що не підлягає виконанню виконавчого напису приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Горая О.С. від 20.01.2021 року за № 7456 про стягнення з позивача на користь відповідача заборгованості за кредитним договором № 2574358 від 14.06.2019 на суму 35217,00 грн. В обґрунтування позовних вимог зазначалося про те, що при вчиненні виконавчого напису нотаріус не дотримався вимог законодавства щодо вчинення виконавчого напису на підставі документів, які б підтверджували безспірність боргу. Задовольняючи позов, суд, мотивуючи своє рішення, зокрема зазначив, що відповідач не надав суду жодних доказів на підтвердження наявності та безспірності зазначеної у виконавчому написі нотаріуса заборгованості позивача перед відповідачем.

Отже, наявність вказаної у заяві боржника про взаємозалік зустрічних однорідних вимог № 03/06-16 від 03.06.2021 заборгованості перед ним стягувача за договором кредиту № 2574358 від 14.06.2019 у розмірі 35217,00 грн. вочевидь не є безспірною.

Натомість обов`язок ТОВ «ФК «Профіт Капітал» перед ОСОБА_1 , що виник за рішенням Подільського районного суду м. Києва від 19.04.2021, на теперішній час не оспорюється.

Разом із цим умовою, за наявності якої можливе припинення зобов`язання зарахуванням, є прозорість вимог, тобто коли між сторонами немає спору відносно характеру зобов`язання, його змісту, умов виконання.

Таким чином, суд дійшов до висновку про відсутність підстав припинення зобов`язання ТОВ «ФК «Профіт Капітал» за виконавчим листом по справі № 758/3348/21 щодо сплати на користь ОСОБА_1 судових витрат у розмірі 1362,00 грн. на підставі ст. 601 ЦК України шляхом зарахування однорідних грошових вимог, оскільки обов`язок ТОВ «ФК «Профіт Капітал» перед ОСОБА_1 виник за рішенням суду від 19.04.2021, і за своєю правовою природою має визначений характер та підлягає стягненню за рішенням суду, що набрало законної сили. У той же час вимоги ТОВ «ФК «Профіт Капітал» за кредитним договором № 2574358 від 14.06.2019 мають оспорюваний характер, а наявність заперечень іншої сторони на заяву про зарахування виключає проведення такого зарахування.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 13.11.2018 у справі № 914/163/14, від 02.04.2019 у справі № 918/539/18 та від 15.08.2019 у справі № 910/21683/17.

Більше того, в матеріалах справи відсутні докази того, що відповідний виконавчий лист, який боржник просить визнати таким, що не підлягає виконанню, взагалі видавався судом.

За таких обставин, оскільки судом не було встановлено наявності підстав для визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні зазначеної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.258-261, 263,432 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Профіт Капітал» про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду безпосередньо або через Подільський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів із дня складання цієї ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя М. М. Головчак