Справа № 513/940/21
Провадження № 2/513/433/21
Саратський районний суд Одеської області
21 жовтня 2021 року Суддя Саратського районного суду Одеської області Бучацька А.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Власенко Лілії Вікторівни до ОСОБА_2 , третя особа: Саратська районна державна нотаріальна контора Одеської області, про визнання недійсними і скасування свідоцтва про право на спадщину за законом, скасування державної реєстрації та визнання права власності на спадкове майно,
В С Т А Н О В И В:
у жовтні 2021 року ОСОБА_1 в особі представника адвоката Власенко Лілії Вікторівни звернувся з позовом до ОСОБА_2 в якому просить:
4.Визнати частково недійсним свідоцтво про право на спадщину за заповітом, видане 07 березня 2019 року державним нотаріусом Саратської районної державної нотаріальної контори Одеської області Георгієвій Надії Іванівні, після смерті ОСОБА_3 , на спадкове майно у вигляді житлового будинку АДРЕСА_2 АДРЕСА_1 та зареєстрованого в реєстрі № 107.
5. Скасувати рішення державного нотаріуса Саратської районної державної нотаріальної контори Одеської області про державну реєстрацію права власності від 07 березня 2019 року на житловий будинок АДРЕСА_2 АДРЕСА_1 за ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .
6. Визнати право власності за ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на 1/2 частку житлового будинку АДРЕСА_2 АДРЕСА_1 .
Вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали, суд приходить до наступного.
Згідно з частиною 1 ст.178 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.
З позовної заяви вбачається, що вона містить:
дві вимоги немайнового характеру: 1) про визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку, видане 21 серпня 2018 року та скасування рішення державного нотаріуса про державну реєстрацію права власності від 21.08.2018 року на земельну ділянку;
2) про визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину за заповітом на житловий будинок, видане 07 березня 2019 року та скасування рішення державного нотаріуса про державну реєстрацію права власності від 07.03.2019 року на житловий будинок;
дві вимоги майнового характеру: 1) про визнання права власності на житловий будинок та 2) про визнання права власності на земельну ділянку.
Частини 1, 2 ст. 133 ЦПК України встановлюють, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
За положеннями пунктів 9, 10 частини 1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається:
у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог,- загальною сумою всіх вимог.
Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За положеннями ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" установлно у 2021 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі: для працездатних осіб з 1 січня - 2270 гривень.
Відповідно до частини 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Згідно підпункту 2 пункту 1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір підлягає оплаті в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Отже, за дві вимоги немайнового характеру позивачу належить сплатити судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі по 908 гривень за кожну вимогу, а всього 1816 гривень (908 грн. х 2).
Згідно підпункту 2 пункту 1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір підлягає оплаті в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З доданої до позовної заяви квитанції вбачається, що позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1816 гривень.
Таким чином, позивачу належить доплатити судовий збір у розмірі 908 гривень.
Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
З вищевказаних підстав позовну заяву належить залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків. Якщо позивач у встановлений строк відповідно до ухвали суду не виконає зазначені вимоги, то на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України, заява буде вважатися неподаною і буде йому повернута.
Керуючись ст. ст.175, 177, 185, 258- 261 ЦПК України, суддя
П О С Т А Н О В И В:
позовну заяву адвоката Власенко Лілії Вікторівни в інтересах позивача ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Саратська районна державна нотаріальна контора Одеської області, про визнання недійсними і скасування свідоцтва про право на спадщину за законом, скасування державної реєстрації та визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя А. І. Бучацька