Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/3678/20
Провадження 2-п/711/52/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

5 жовтня 2021 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого-судді Демчик Р.В.

при секретарі Кофановій А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 04.11.2020 року у справі за позовом Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення надміру виплачених коштів,-

встановив:

Заочним рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 04 листопада 2020 року у цивільній справі №711/3678/20 стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави в особі Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради надміру виплачені кошти житлової субсидії у сумі 5970,52грн., а також судовий збір в розмірі 2102грн.

19 липня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення.

Заяву про перегляд заочного рішення обґрунтовує тим, що заочне рішення не було отримано ОСОБА_1 . Крім того, вона не знала, про судові засідання, що були призначені к даній справі. З текстом заочного рішення вона ознайомилась 08.07.2021 коли звернулась за правовою допомогою до АО «Захист». Також зазначено, що відповідач ОСОБА_1 вважає, що заочне рішення має бути скасованого з огляду на те, що розгляд справи за її відсутності призвів до неправильного вирішення спору між сторонами. Так, відповідач вважає, що заявлені позивачем суми є необґрунтованими та такими, що не відповідають дійсності, оскільки в момент призначенні їй субсидії, нею було припинено підприємницьку діяльність. Також вказує, що 12.12.2016 вона продала належну їй квартиру, а відтак не могла бути отримувачем субсидії.

У зв`язку із викладеним, просила скасувати заочне рішення суду.

В судове засідання сторони не з`явились.

Заявником ОСОБА_1 подано суду заяву, в якій вона просила проводити розгляд справи без її участі. Також просила задовольнити її заяву та скасувати заочне рішення у даній справі.

Представник Департаменту в судове засідання не з`явився. Разом з тим, подав суду клопотання в якому просив проводити розгляд заяви про скасування заочного рішення без участі представника Департаменту.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1, 3, 4 ст. 284 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

В заяві ОСОБА_1 наявне клопотання про поновлення строку на подання заяви про перегляд вищевказаного заочного рішення.

Дослідивши надані матеріали, встановлено, що копія заочного рішення, про перегляд якого ставиться на розгляд питання, отримана відповідачем ОСОБА_1 не була, оскільки вручення поштового відправлення не було здійснено, через відсутність фінансування суду.

З урахуванням положень ст. 284 ЦПК України, суддя приходить до висновку, що заявником з поважних причин пропущено строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, у зв`язку з чим останній підлягає поновленню.

Щодо підстав для перегляду заочного рішення, на які посилається в своїй заяві ОСОБА_1 , то слід зазначити наступне.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме згідно відомостей відділу реєстрації місця проживання Управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради від 11.06.2020 року останнім відомим зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є АДРЕСА_1 , з 07.12.2016р. остання знята з реєстраційного обліку за вказаною адресою (а.с. 30).

Відповідно до ч.ч.1, 3, 5 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Як вбачається з матеріалів справи, провадження у справі відкрито на підставі ухвали Придніпровського районного суду м. Черкаси від 26 червня 2020 року.

Виклики, направлялися відповідачу ОСОБА_1 на адресу зазначену в позовній заяві.

Судові виклики відповідач ОСОБА_1 не отримувала, оскільки конверти з судовими повістками надіслані з рекомендованим повідомленням повернулися на адресу суду без вручення адресату у зв`язку із його відсутністю.

Відповідно до ч.1 ст. 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи.

Відповідно до ч.8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Розглядаючи питання про скасування заочного судового рішення, суд керується положеннями ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і відповідною практикою Європейського суду з прав людини. Зокрема, у справі «Dilipak and Karakaya v. Turkey» (№№ 7942/05, 24838/05, рішення від 04.03.2014 року) ЄСПЛ зазначив, що можливість для сторін взяти участь у судовому розгляді випливає з предмету та мети статті 6 Конвенції, взятої в цілому. Крім того, принципи змагальності судового процесу та рівності сторін, навряд чи можливі без участі сторін у розгляді. ЄСПЛ наголосив, що Конвенція вимагає від договірних держав вживати необхідних заходів для забезпечення ефективного здійснення прав, гарантованих статтею 6 Конвенції. Це передбачає, насамперед, що особи, стосовно яких судові провадження були розпочаті, повинні бути проінформовані про цей факт. Таким чином, в контексті указаної справи ЄСПЛ вирішував питання, чи прийняла влада необхідні заходи для повідомлення одного із заявників про порушення судового розгляду, і чи відмовився останній від свого права; якщо ні, то чи міг заявник домогтися нового змагального розгляду відповідно до національного законодавства.

Водночас з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них заочне рішення скасуванню не підлягає.

У зв`язку з викладеним слід зазначити, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.

Відповідно до ч.12 ЦК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справі «Домбо БегеерБ.В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands») від 27 жовтня 1993 року, заява № 14448/88, § 33).

Відповідачка вказує на те, що заперечує проти задоволення позовних вимог, вважає їх такими, що ґрунтуються на не підтверджених доказами обставинах і не підлягають до задоволення, посилаючись на докази, що додані нею до заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Положеннями частини 2 статті 43 ЦПК України визначено, що учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Виходячи з викладеного вище, оцінюючи в сукупності подані у справі докази, суд приходить до висновку про те, що відповідачкою не надано підтвердження поважності ненадання доказів в судове засідання та не надано підтвердження того, що докази на які вона посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, тому заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України,-

вирішив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від 04.11.2020 року у справі за позовом Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення надміру виплачених коштів залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду в загальному порядку, при цьому строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Головуючий: Р.В.Демчик

Повне судове рішення складено 11.10.2021 року.

Головуючий: Р. В. Демчик