Справа № 308/3731/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2021 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Дегтяренко К.С., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі № 307/3731/21 (провадження № 2/308/1052/21) за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» про захист права власності іпотекодавця на об`єкт нерухомого майна,-

встановив:

26 березня 2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» про захист права власності іпотекодавця на об`єкт нерухомого майна.

26 березня 2021 року на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями вищевказану позовну заяву передано для розгляду судді Дегтяренко К.С..

26 жовтня 2021 року позивач ОСОБА_1 через канцелярію суду подав заяву про забезпечення позову, шляхом заборони виселення ОСОБА_1 з квартири за адресою АДРЕСА_1 .

Ознайомившись із заявою про забезпечення позову, суд вважає, що така підлягає поверненню заявнику ОСОБА_1 ..

Відповідно до ч. 6 ст. 151 ЦПК України до заяви про забезпечення позову додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Розміри сплати судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Статтею 4 ЗУ «Про судовий збір» передбачено судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з 01 січня 2020 року встановлено 2102 гривні.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви про забезпечення позову тавка судового збору становить 0,5 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 454 грн.

Згідно ст. 5 Закону України «Про судовий збір» зазначено вичерпний перелік категорій осіб які від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються.

До заявипро забезпечення позову заявником не додано квитанцію про сплату судового збору, проте в заяві вказано, що ОСОБА_1 просить звільнити його від сплати судового збору, через його складний матеріальний стан , відсутності постійного заробітку та його зобов`язань по утриманню непрацездатних батьків.

Розглянувши прохання заявника про звільнення від сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Зі змісту заяви про забезпечення позову та доданих до неї матеріалів вбачається, що вказана позовна заява належить до об`єктів справляння судового збору відповідно до ч. 1 ст. 3 Закон України «Про судовий збір», а особа, яка звернулася з нею до суду, не належить до суб`єктів, яким згідно з нормами ст. 5 Закону України «Про судовий збір» встановлені пільги щодо його сплати.

Відповідно до статті 136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір належних до сплати судових витрат, або звільнити від їх сплати.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Проте, вказаною нормою Закону передбачено право суду, а не обов`язок щодо звільнення від сплати судового збору.

З наведеного вбачається, що ОСОБА_1 не є суб`єктом, на якого розповсюджується дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення його сплати.

Таким чином, єдиною підставою, з урахуванням якої суд може звільнити від сплати судового збору є майновий стан сторони. Жодної іншої підстави для постановлення судом ухвали про звільнення від сплати судового збору ні Закон України «Про судовий збір», ні ЦПК України не передбачають.

Водночас, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Крім цього, в п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону №3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Однак позивачем, жодним чином не обґрунтовано не можливість сплати судового збору, не представлено жодного документу, який би підтверджував майновий стан заявника і дав би суду можливість розглядати питання про звільнення від сплати судового збору.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість вимоги заявника про звільнення від сплати судового збору.

Враховуючи вищевикладене суд приходить до всновку, що за подання даної заяви зачвнику необхідно сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі.

Таким чином позовна заява не відповідає вимогам визначеним ст. 151 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч.10 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановлено ухвалу.

Враховуючи зазначені в ухвалі недоліки, суд вважає необхідним повернути таку заявнику.

На підставі викладеного та керуючись: ст. ст. 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України,-

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову повернути заявнику.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарги подаються учасниками справи через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Суддя К.С. Дегтяренко