Справа № 288/788/20
УХВАЛА

про повернення заяв без розгляду, відкладення розгляду справи

01 листопада 2021 року смт. Брусилів

Брусилівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Миколайчука П.В.,

із секретарем судового засідання Довгаленко О.І.,

в ході розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Брусилів в порядку загального позовного провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

18.06.2020 позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, який мотивований тим, що сторони перебували в шлюбі, який зареєстрований 18.08.1993 Жовтневою сільською радою Попільнянського району Житомирської області, актовий запис № 12. Від шлюбу мають двох дітей, одна з них ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 неповнолітня, також в шлюбі набуто нерухоме майно. Оскільки спільне життя сторін погіршилося виникла потреба звернутися до суду з позовом про поділ майна. Просила визнати спільним нерухоме майно подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як майно яке було отримано в шлюбі, визнати ідеальні частки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у спільному майні, до якого належить: земельна ділянка кадастровий номер :02:008:0007 площею 0,25 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, земельна ділянка кадастровий номер :02:008:0009, площа 0,2791 га., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , для ведення особистого селянського господарства по Ѕ частини за кожним.

Ухвалою Попільнянського районного суду Житомирської області від 19.06.2020 в даній справі відкрито загальне позовне провадження в справі призначено підготовче судове засідання.

В подальшому, після зміни складу суду на стадії підготовчого провадження, ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 26.07.2021, вказану позовну заяву прийнято до розгляду, призначено підготовче судове засідання, розгляд справи призначено проводити спочатку.

В свою чергу, ще 03.03.2021 позивачем ОСОБА_1 до Брусилівського районного суду було подано «позовну заяву (уточнену) у зв`язку зі зміною предмету спору», в якій позивачка заявила вимогу про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості по аліментам в сумі 67975,28 грн. та просила залучити як тертю особу відділ ДВС Центрально-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький).

В подальшому, 02.04.2021 до Брусилівського районного суду від сторін по справі надходила заява про затвердження мирової угоди між сторонами у даній справі.

В ході підготовчого провадження в судовому засіданні 17.08.2021, на яке сторони не з`явились, ухвалою суду було відмовлено у прийнятті уточненої позовної заяви ОСОБА_1 від 03.03.2021 про стягнення заборгованості по сплаті аліментів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та повернуто уточнену позовну заяву позивачу.

Також, в ході підготовчого провадження в судовому засіданні 14.09.2021, на яке сторони не з`явились, судом було відмовлено в затвердженні мирової угоди, продовжено строк підготовчого провадження та оголошено перерву в підготовчому засіданні.

Ухвалою суду від 04.10.2021 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

27.10.2021 на адресу електронної пошти суду надійшла заява щодо розгляду справи 14.09.2021 без участі сторін, повторна заява про направлення копії журналу судового засідання від 03.06.2021, підписантами якої зазначено позивача та відповідача. Водночас, всупереч вимогам ч. 8 ст. 14 та ч.8 ст. 43 ЦПК України заява не підписана електронним підписом, подана не через систему «Електронний суд», а також направлена зі сторонньої адреси електронної пошти, яку сторони завчасно суду не повідомляли. Також в додатках до даної заяви було додано скановані копії двох заяв від 27.10.2021 про відвід судді у даній справі, які надійшли до суду 28.10.2021. Авторами заяв зазначено позивачку та відповідача та на заявах розміщений скановані підписи сторін, заяви мотивовані сумнівами сторін в неупередженості судді Миколайчука П.В. в зв`язку з порушенням права на укладення мирової угоди.

Оскільки заяви про відвід зареєстровані судом 28.10.2021, та враховуючи, що 29.10.2021 суддя Миколайчук П.В. перебував на навчанні в Національній школі судді та не здійснював правосуддя, з метою сприяння сторонам у реалізації своїх процесуальних прав та належного з`ясування судом як авторства, так і думки сторін щодо отриманих судом заяв про відвід, суд здійснює розгляд вказаних заяв 01.11.2021 в призначеному відкритому судовому засіданні у справі.

В судове засідання 01.11.2021 сторони не з`явились, судові повістки та копія ухвали суду про призначення справи до розгляду на 01.11.2021 були повернуті до суду з відміткою листоноші про причину їх невручення «адресат відмовився», що вважається належним повідомлення учасника справи згідно п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України.

Вирішуючи питання щодо розгляду заяв, які надійшли на електрону пошту суду 28.10.2021 про відвід судді та подальший рух справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог ст. 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до статті 182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником (частина друга статті 183 ЦПК України).

Відповідно до частин першої, четвертої та восьмої статті 14 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис ", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з частинами п`ятою, шостою, восьмою статті 43 ЦПК України документи (в тому числі, процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до статті 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

За змістом частини четвертої статті 18 Закону України "Про електронні довірчі послуги" саме кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

Згідно з пунктами 12, 32 частини першої статті 1 Закону України "Про електронні довірчі послуги" електронний підпис - це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; підписувач - фізична особа, яка створює електронний підпис.

Відповідно до частини першої, другої статті 6, частини першої статті 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Відповідно до підпунктів 14, 16 пункту 1 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, електронний документ - це оригінал електронного документа з обов`язковими реквізитами, що надають йому юридичної сили, в тому числі з електронним цифровим підписом автора. Електронний цифровий підпис - це електронний цифровий підпис в форматі, що забезпечує можливість встановлення дійсності підпису у довгостроковому періоді (після закінчення строку чинності сертифіката), визначеному відповідно до вимог законодавства. Електронний цифровий підпис використовується в автоматизованій системі документообігу суду для підписання та погодження (візування) інформаційних ресурсів в цілому або фіксування певних дій з ними (внесення зауважень, пропозицій, погодження частини тексту тощо).

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему "Електронний кабінет".

Аналогічний висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 10 лютого 2021 року в справі N 9901/335/20, від 01.07.2021 у справі № 9901/76/21.

В ухвалі від 05 червня 2018 року по справі № 826/811/17 Верховний Суд зробив висновок, що надіслані на адресу суду процесуальні документи, які підписані з використанням факсиміле, не можуть вважатися такими, що підписані відповідним заявником.

Заяви від 28.10.2021 про відвід судді у справі № 288/788/20, відправниками яких зазначено позивачку і відповідача, надійшли до Брусилівського районного суду Житомирської області електронною поштою, не скріплені електронним цифровим підписом, у графі відправник листа зазначено «Народна Варта», вказана електрона пошта не повідомлялась суду учасниками справи як засіб зв`язку.

Згідно з частиною четвертою статті 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Отже, заява, яка підписана за допомогою технічних засобів або факсиміле, в розумінні цивільного процесуального законодавства України, є такою, що не підписана повноважною особою (заявником), оскільки не виражає особисту волю особи, яка здійснила такий підпис, щодо процесуального питання в даному випадку про відвід судді.

В судове засідання 01.11.2021 сторони також не з`явились, тобто усно своє клопотання не підтримали, оригінали сканованих копій заяв про відвід судді від позивачки та відповідача не надійшли, в зв`язку з чим в суду відсутні можливості переконатися в авторстві сторін щодо поданих заяв.

Вирішення судом по суті питання про відвід судді за таких обставин було б істотним процесуальним порушенням, яке б суперечило завданням цивільного судочинства, визначених ст. 2 ЦПК України.

Враховуючи те, що заяви позивачки та відповідача від 28.10.2021 про відвід судді Брусилівського районного суду Житомирської області Миколайчука П.В. надіслані на електронну адресу суду як скановані зображення (документи), не підписані електронним цифровим підписом, подані не через засоби Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи тому, оригінали заяв до суду також не надійшли, відповідно до частини четвертої статті 183 ЦПК України заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підлягають поверненню заявникам без розгляду.

Аналогічний підхід щодо застосування наслідків подачі заяв про відвід судді, поданими на електронну пошту суду без використання ЕЦП, застосовано і Верховним Судом у постанові від 27 жовтня 2021 року, справа № 757/34950/14-ц.

Суд роз`яснює заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Також вирішуючи питання про розгляд справи по суті суд зауважує, що ухвалою суду від 04.10.2021, враховуючи характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, враховуючи положення ч. 2 ст. 43 ЦПК України, суд визнав обов`язкову участь в судовому розгляді позивача та відповідача.

Заяву про розгляд справи без участі сторін та затвердження мирової угоди, яка надійшла на адресу електронної пошти суду 11.10.2021, підписантами якої зазначено позивача та відповідача, суд не бере до уваги та повертає без розгляду, оскільки всупереч вимогам ч. 8 ст. 14 та ч.8 ст. 43 ЦПК України заява також не підписана електронним підписом, подана не через систему «Електронний суд», направлена з адреси електронної пошти, яку сторони завчасно суду не повідомляли, та в ній заявники просять вирішити питання про затвердження мирової угоди, яке вже розглянуто судом, тому в суду відсутні підстави брати вказану заяву до уваги в зв`язку з порушенням порядку звернення до суду, визначеного ст.ст.14, 43, 183 ЦПК України.

Враховуючи вказане, в зв`язку з першою неявкою позивачки та відповідача в судове засідання та враховуючи визнання судом їх явки обов`язковими суд приходить до висновку про відкладення справи на підставі ст. 223 ЦПК України з метою сприяння сторонам у реалізації своїх прав в ході судового розгляду та можливості ухвалення справедливого, законного і обгрунтованого рішення по суті справи.

На підставі викладеного, та керуючись п. 12 ст. 1 Закону України "Про електронні довірчі послуги", ст. ст. 6. 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", ч. 2 , 4 ст. 183, 259, 260 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяви від 28.10.2021 про відвід судді Брусилівського районного суду Житомирської області Миколайчука П.В. у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, подані від імені позивачки ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 - повернути заявнику без розгляду.

Відкласти розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя на 12 год. 00 хв. 25 листопада 2021 року.

В судове засідання викликати позивача, відповідача.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала в частині повернення заяви може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя П. В. Миколайчук