Справа № 361/6212/21
Провадження № 4-с/361/71/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 вересня 2021 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючої судді Радзівіл А.Г.

за участю секретарів Бас Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Бровари цивільну справу за скаргою ОСОБА_1 на бездіяльність державного виконавця Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Загорського Юрія Юрійовича, заінтересовані особи Броварський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), Головне управління державної податкової служби у Київській області,

ВСТАНОВИВ:

14 липня 2021 року до Броварського міськрайонного суду Київської області Кузьменко В.Г. була подана скарга на бездіяльність державного виконавця.

В своїй скарзі ОСОБА_1 посилається на те, що в провадженні Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) перебуває виконавче провадження № 61682413 відносно неї. Її представник 26.03.2021 року ознайомився з матеріалами виконавчого провадження, в яких міститься постанова про арешт коштів боржника та подав заяву про зняття арешту з карткового рахунку боржника, який відкрито в АТ КБ "ПриватБанк".

Боржник зазначає, що на її утриманні знаходиться дитина з інвалідністю, на яку на картку надходить соціальна допомога, але отримати вона її не може через заблоковані рахунки.

Накладення арешту у повному обсязі на особисту зарплатну банківську картку, відкриту в АТ КБ "ПриватБанк", відкриту на ім`я скаржниці, є таким що порушує та обмежує її права щодо користування та розпорядження власними коштами.

На її заяву про зняття арешту з карткового рахунку державний виконавець надав відповідь 15 червня 2021 року, яку її представник отримав лише 27 червня 2021 року. В своїй відповіді державний виконавець вказує, що підстав для зняття арешту з картки немає.

З огляду на вищевикладене ОСОБА_1 просила зобов`язати старшого державного виконавця Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Кухарського О.М. зняти арешт з карткового рахунку № НОМЕР_1 , на який нараховуються соціальні виплати для допомоги по інвалідності дитини та заробітна плата, який відкрито в АТ КБ "ПриватБанк".

19 липня 2021 року скаргу ОСОБА_1 було залишено без руху та надано час для усунення недоліків.

30 липня 2021 року ОСОБА_1 подала скаргу в новій редакції, в якій просила визнати бездіяльність державного виконавця Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Загорського Юрія Юрійовича та зобов`язати державного виконавця Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Загорського Юрія Юрійовичпа зняти арешт з карткового рахунку № НОМЕР_1 , на який нараховуються соціальні виплати для допомоги по інвалідності дитини та заробітна плата, який відкрито в АТ КБ "ПриватБанк".

03 серпня 2021 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області призначено дану скаргу до судового розгляду на 10 вересня 2021 року на 10 год. 30 хв. у залі Броварського міськрайонного суду Київської області за адресою: Київська область, місто Бровари, вулиця Грушевського, буд. 2, каб. 208.

В судове засідання заявник та його представник не з`явились, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, просили розглядати скаргу без їх участі.

Представники заінтересованих осібв судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Суд вивчивши письмові докази у справі, встановив обставини у справі та виниклі правовідносини, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що в провадженні Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) перебуває виконавче провадження № 61682413 відносно ОСОБА_1 (а.с.43-44, 45-46) Її представник 26.03.2021 року ознайомився з матеріалами виконавчого провадження, в яких міститься постанова про арешт коштів боржника та подав заяву про зняття арешту з карткового рахунку боржника, який відкрито в АТ КБ "ПриватБанк".

Як вбачається із копії свідоцтва про народження на ім"я ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , виданого виконкомом Калитянської селищної ради Броварського району Київської області від 10 квітня 2006 року, серії НОМЕР_2 , матір`ю дитини зазначена ОСОБА_1 . (а.с.9)

На утриманні ОСОБА_1 знаходиться дитина з інвалідністю ОСОБА_3 (а.с. 39), на яку надходить соціальна допомога на зарплатну банківську картку, відкриту в АТ КБ "ПриватБанк", але отримати вона її не може через заблоковані рахунки державним виконавцем Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Згідно довідки виданої ОСОБА_1 АТКБ "ПриватБанк" станом на 15 березня 2021 року в АТ "ПриватБанк" на картковий рахунок № НОМЕР_3 , вона отримує соціальні виплати. (а.с. 7)

На заяву ОСОБА_1 про зняття арешту з карткового рахунку державний виконавець надав відповідь, що підстав для зняття арешту з картки немає (а.с. 41-42).

Відповідно до ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Відповідно ст. 451 ЦПК України за результатами розгляду скарги суд постановляє ухвалу. У разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника). Якщо оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність були прийняті або вчинені відповідно до закону, в межах повноважень державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця і право заявника не було порушено, суд постановляє ухвалу про відмову в задоволенні скарги.

Відповідно ст. 1 ЗУ "Про виконавче провадження" виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

У ч.1, п. 6, 7 ч. 3 ст. 18 ЗУ "Про виконавче провадження" зазначається, що виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право: 6) накладати арешт на майно боржника, опечатувати, вилучати, передавати таке майно на зберігання та реалізовувати його в установленому законодавством порядку; 7) накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, коштів на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на електронних рахунках платників акцизного податку, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей.

Згідно до ст. 59 Закону України "Про банки та банківську діяльність", арешт на майно банку (крім коштів, що знаходяться на кореспондентських рахунках банку), арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, встановленому законом. Зняття арешту з майна та коштів здійснюється за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду.

Згідно ст. 72 Закону України "Про виконавче провадження" на допомогу з державного соціального страхування, що виплачується в разі тимчасової непрацездатності та в інших випадках, допомогу по безробіттю та соціальну допомогу особам з інвалідністю з дитинства, призначену відповідно до Закону України "Про державну соціальну допомогу особам з інвалідністю з дитинства та дітям з інвалідністю", стягнення може бути звернено виключно за рішеннями про стягнення аліментів, відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також втратою годувальника.

За приписами ст. 48 Закон № 1404-VІІІ звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Приписами частин 1 та 2 статті 56 Закону №1404-VIII визначено, що арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Відповідно до статті 52 Закону № 1404-VІІІ не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.

Аналізуючи статтю 52 Закону суд зазначає, що є дві обставини, на підставі яких не підлягають арешту кошти:

- кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках;

- звернення стягнення на виплати, які заборонено законом.

Відповідно до Постанови Національного банку України №492 від 12.11.2003р. "Про затвердження Інструкції про порядок відкриття і закриття рахунків клієнтів банків та кореспондентських рахунків банків - резидентів і нерезидентів" банк відкриває поточні рахунки фізичним особам для здійснення деяких видів виплат (заробітної плати, дивідендів, стипендій, пенсій, соціальної допомоги, повернення надлишково сплачених сум, інших виплат) за зверненням суб`єкта господарювання, який укладає з банком договір про відкриття поточних рахунків на користь фізичних осіб (розділ 5, пункт 68). Поточний рахунок - рахунок, що відкривається банком клієнту на договірній основі для зберігання грошей і здійснення розрахунково-касових операцій за допомогою платіжних інструментів відповідно до умов договору та вимог законодавства України (розділ 1, пункт 6).

Відповідно до статті 73 Закону стягнення не може бути звернено на такі виплати:1) вихідну допомогу, що виплачується в разі звільнення працівника;2) компенсацію працівнику витрат у зв`язку з переведенням, направленням на роботу до іншої місцевості чи службовим відрядженням;3) польове забезпечення, надбавки до заробітної плати, інші кошти, що виплачуються замість добових і квартирних;4) матеріальну допомогу особам, які втратили право на допомогу по безробіттю;5) допомогу у зв`язку з вагітністю та пологами;6) одноразову допомогу у зв`язку з народженням дитини;7) допомогу при усиновленні дитини;8) допомогу на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування;9) допомогу на дітей одиноким матерям; 10) допомогу особам, зайнятим доглядом трьох і більше дітей віком до 16 років, по догляду за дитиною з інвалідністю, по тимчасовій непрацездатності у зв`язку з доглядом за хворою дитиною, а також на іншу допомогу на дітей, передбачену законом;11) допомогу на лікування;12) допомогу на поховання;13) щомісячну грошову допомогу у зв`язку з обмеженням споживання продуктів харчування місцевого виробництва та особистого підсобного господарства громадян, які проживають на території, що зазнала радіоактивного забруднення;14) дотації на обіди, придбання путівок до санаторіїв і будинків відпочинку за рахунок фонду споживання.

Стягнення не здійснюється також із сум:1) неоподатковуваного розміру матеріальної допомоги; 2) грошової компенсації за видане обмундирування і натуральне постачання 3) вихідної допомоги в разі звільнення (виходу у відставку) з військової служби, служби в поліції та Державної кримінально-виконавчої служби України, а також грошового забезпечення, що не має постійного характеру, та в інших випадках, передбачених законом; 4) одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори чи для проходження служби у військовому резерві; 5) грошової допомоги, пов`язаної з безоплатним забезпеченням протезування (ортезування) учасника антитерористичної операції, учасника здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, які втратили функціональні можливості кінцівок, благодійної допомоги, отриманої зазначеними особами, незалежно від її розміру та джерела походження.

Як вбачається з матерів справи, постановою приватного виконавця від 07 квітня 2020 року ВП № 61682413 накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення, на які заборонено законом та належать боржнику - ОСОБА_1 .

Також, суд зазначає, що виконавець не здійснював стягнення коштів з рахунків звернення стягнення на які забороняється законом, а лише наклав арешт.

Відтак, суд дійшов до висновку щодо правомірності дій державного виконавця при винесенні постанови про накладення арешту на кошти позивача, як боржника у виконавчому провадженні.

Поряд з цим, судом встановлено, що картковий рахунок № НОМЕР_3 , відкритий на ім`я ОСОБА_1 , є соціальним рахунком, на який позивач отримує виплату коштів на дитину інваліда.

Таким чином, накладення арешту на кошти позивача, що містяться на картковому рахунку, на який зараховуються кошти з виплати на утримання дитини інваліда.

Статтею 59 Закону України "Про виконавче провадження" врегульовано порядок зняття арешту з майна, накладеного виконавцем.

Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Частиною 5 статті 13 Закону №1404 визначено, що постанова про зняття арешту приймається виконавцем не пізніше наступного робочого дня після надходження до нього документів, що підтверджують наявність підстав, передбачених частиною четвертою статті 59 цього Закону, та надсилається в той самий день органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Зважаючи на обставини справи, враховуючи, що у спірних правовідносинах з боку відповідача відсутні протиправні дії, водночас, відновлення прав позивача, яке полягає в отриманні належних їй соціальних виплат, суд дійшов висновку, що ефективним способом захисту прав позивача є зобов`язання державного виконавця Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Загорського Юрія Юрійовича зняти арешт з грошових коштів, які надходять як соціальні виплати для допомоги по інвалідності дитини та заробітна плата на картковий рахунок № НОМЕР_1 відкритий в Акціонерному товаристві Комерційний банк "Приватбанк" на ім`я ОСОБА_1 .

На підставі викладеного вище, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Керуючись статтями 260, 447-453 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Скаргу задовольнити частково.

Зобов`язати державного виконавця Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Загорського Юрія Юрійовича зняти арешт з грошових коштів, які надходять як соціальні виплати для допомоги по інвалідності дитини та заробітна плата на картковий рахунок № НОМЕР_1 відкритий в Акціонерному товаристві Комерційний банк "Приватбанк" на ім`я ОСОБА_1 .

У задоволенні решти вимог скарги - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Радзівіл А.Г.