Справа № 758/3743/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 жовтня 2021 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Захарчук С. С. ,

за участю секретаря - Сікора М. Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 09.07.20 у справі за позовом публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 09.07.20.

У заяві посилається на те, що вона про дату та час судового засідання - 09.07.20 повідомлена не була, нею було погашено кредит перед позивачем в сумі 1 357 грн. у 2008 році, будь-яких інших договорів вона з банком не укладала.

Посилаючись на зазначені обставини, просила скасувати заочне рішення Подільського районного суду м. Києва від 09.07.20.

У судове засідання заявник та представник ПАТ КБ «Приватбанк» не з`явилися, про дату та час судового засідання були повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд ухвалив розглядати заяву за відсутності учасників справи, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, вивчивши заяву та матеріали цивільної справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту ст. 288 ЦПК України випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом наступних обставин: відповідач не з`явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, не повідомив про причини неявки та не подав відзив з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, лише за сукупності цих умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Як установлено судом, про дату та час судового засідання 09.07.20 ОСОБА_1 було повідомлено, шляхом направлення судової повістки за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 76).

У заяві ОСОБА_1 вказує на те, що нею було погашено кредит перед позивачем в сумі 1 357 грн. у 2008 році, будь-яких інших договорів вона з банком не укладала, разом з тим, у заяві не посилається на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Оскільки заочне рішення може бути скасовано лише за наявності двох умов: поважної неявки в судове засідання та істотність доказів для правильного вирішення справи, ОСОБА_1 у заяві не посилається на докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, а тому підстав для перегляду заочного рішення не вбачається.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 09.07.20 у справі за позовом публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, - залишити без задоволення.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяС. С. Захарчук