Єдиний унікальний номер 725/4419/21
Номер провадження 2-зз/725/24/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.07.2021

Суддя Першотравневого районного суду м. Чернівці Галичанський О.І., розглянувши заяву представника приватного підприємства « Карпатінвестбуд» С.В. Гуменюка про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду з вищевказаною заявою , у якій стверджує, що у межах розгляду вказаної цивільної справи , ухвалою Першотравневого районного суду м. Чернівці від 04.09.2008 року було накладено арешт на житловий будинок по АДРЕСА_1 .

Ухвалою від 30.06.2009 року провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя було залишено без розгляду.

Стверджує, що відповідно до договору купівлі продажу від 29.07.2008 року ПП «Карпатінвестбуд» придбало даний будинок у ОСОБА_4 , який у свою чергу придбав його у ОСОБА_2 .

Враховуючи , що на даний час наявність арешту на дане майно позбавляє можливості власнику ним розпоряджатися , просить скасувати арешт на згаданий будинок.

У судове засідання заявник не з`явився.

Дослідивши матеріали поданої ОСОБА_3 заяви про скасування заходів забезпечення позову, суд приходить до наступного.

Згідно п.п.1, ,2 ч.1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується , окрім іншого, шляхом накладенням арешту на майно та забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6-605 цс16 від 25.05.2016 року, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову, згідно з вказаною постановою, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Судом встановлено , що у межах розгляду цивільної справи № 2-29/09 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ухвалою Першотравневого районного суду м. Чернівці від 04.09.2008 року було накладено арешт на житловий будинок по АДРЕСА_1 . ( цивільна справа № 2-29/09 а.с. 96).

Відповідно до ухвали Першотравневого районного суду м. Чернівці від 30.06.2009 року дану цивільну справу було залишено без розгляду ( а.с. 145).

Питання про скасування накладеного арешту не вирішувалось.

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 №ETS N 005 (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»). У відповідності до приписів ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

При цьому, Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Н. проти Нідерландів», ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

Таким чином, Держава Україна несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. При чому обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

Судом встановлено , що ОСОБА_5 не є стороною по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 .

Відповідно до постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 року « Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу . При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору . Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту . У рішенні суду про визнання права власності на майно і про зняття з нього арешту суд зазначає про скасування заходів забезпечення позову, які оскаржуються

Приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, з врахуванням роз`яснення Верховного Суду України та позиції Європейського суду з прав людини, суд вважає, що заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.149,150,153 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника приватного підприємства «Карпатінвестбуд» С.В. Гуменюка про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_6 , що вона має право звернутись до суду з позовом про зняття з майна арешту .

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею до Чернівецького апеляційного суду або через Першотравневий районний суд м. Чернівці.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці О. І. Галичанський