ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/9095/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" жовтня 2021 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Сирбул О.Ф., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2021 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

У справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи (ст. 42 ЦПК України).

Відповідно до ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

При вивчені позовної заяви та доданих до неї документів судом встановлено, що дана позовна заява не відповідає вимогам ч. 3 ст. 175 ЦПК України, оскільки позивачем у позовній заяві не зазначено, зокрема: у порушення п. 5 позивачем не зазначено виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги: зокрема, як вбачається із довідки електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» відповідач ОСОБА_8 вибула з місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , (повідомлення про зняття з реєстрації місця проживання), крім того, згідно відомостей з того ж електронного реєстру, за адресою: АДРЕСА_1 , серед кола інших осіб зареєстрованими значаться ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , тоді як позивачем у позовній заяві визначено серед кола відповідачів ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , у зв`язку з чим позивачу необхідно уточнити позовні вимоги відповідно до кожного відповідача.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Водночас, позивачем надано до суду квитанцію про сплату судового збору у розмірі 908,00 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про державний бюджет на 2021 рік» установлено, що з 01 січня 2021 року встановлений розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2270,00 грн.

Ставка судового збору за подачу до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 2021 рік становить 908 грн. 00 коп. (п. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»).

Частиною 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі коли у позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач звертаючись до суду заявляє 13 позовних вимог немайнового характеру, що є окремими позовними вимогами немайнового характеру, які підлягають оплаті судовим збором за кожну вимогу окремо, а відтак позивачу необхідно уточнити коло осіб (відповідачів) та сплатити судовий збір з розрухунку (908,00 грн./одна позовна вимога немайнового характеру * (кількість немайнових позовних вимог до відповідачів) - 908,00 грн. (вже сплачений судовий збір), з наданням доказів зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи те, що визначені недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі, суддя приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, суддя вважає за необхідне зазначити, що позивач може усунути вказані недоліки протягом п`яти днів із дня отримання ухвали шляхом направлення на адресу Дарницького районного суду м. Києва нової редакції позовної заяви з урахуванням визначених недоліків з її копіями, що додаються до неї, відповідно для відповідача, оригіналу документу, що підтверджує сплату судового збору відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст.ст.175, 177, ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням-залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання копії вказаної ухвали.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ст. 44 ЦПК України).

В разі якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч. 3 ст. 185 ЦПК України).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: