ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/9133/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" жовтня 2021 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Мицик Ю.С., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на нерухоме майно, -

ВСТАНОВИВ:

До Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві за вимогами якої позивач просить: визнати за позивачем право власності на житловий будинок по АДРЕСА_1 , який знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :90:307:0062;.визнати за позивачем право власності на земельну ділянку площею 0,40 Га по АДРЕСА_1 .

Позовна заява підлягає залишенню без руху, так як не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Разом з тим, позивачем у позовній заяві не вказано свій реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта, ідентифікаційний код відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, адреси електронної пошти сторін.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява має містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

Звертаючись до суду з вимогами про визнання права власності на земельну ділянку, позивач вказує, що Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві відмовило їй у державній реєстрації вказаної земельної ділянки, проте докази такої відмови не надає.

Крім того, заявляючи вимогу про визнання права власності на будинок, позивачем не визначено коло належних відповідачів, якими можуть бути інші спадкоємці, які прийняли спадщину, а також органи, які уповноважені видавати правовстановлюючі документи на нерухоме майно, або ж органи, до яких перейшли такі повноваження, та органи, що здійснюють державну реєстрацію прав на нерухоме майно.

Наведене означає, що належний суб`єктний склад учасників спору є тоді, коли у сторін спору існує зв`язок із предметом позову, тобто щодо предмету позову у сторін виникають суб`єктивні права.

Від належного суб`єктного складу сторін залежить питання про задоволення позовних вимог з підстав їх законності, при цьому саме позивач несе ризик заявлення вимог до неналежного відповідача, що може бути самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

Крім того, позивачем в порушення 7, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, в позовній заяві не зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

До матеріалів справи не долучено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи (п. 9 ч. 3 ст 175 ЦПК України).

Крім того, відповідно до п. 3 частини 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Як вбачається з позовної заяви, позивач звертається вимогою про визнання за нею права власності на спадкове майно, однак ціна позову позивачем не визначена.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України, у позовах про визнання права власності ціна позову визначається вартістю майна.

Таким чином позивачу слід вказати ціну позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Оплата судового збору за подання до суду позовної заяви здійснюється у розмірах визначених Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», яким внесено зміни до Закону України «Про судовий збір» та у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 4 якого за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908,80 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (11 350,00 грн.).

Позивачем подано заяву про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на незадовільний матеріальний стан.

Відповідно до ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у разі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Позивачем на підтвердження факту неможливості оплати судового збору при поданні позову не надано жодного належного доказу.

Майновий стан фізичної особи не є сталою категорією, може змінюватись з часом, а тому при кожному зверненні до суду із позовом чи скаргою, заявник повинен підтверджувати свій незадовільний майновий стан, що є правовою підставою для звільнення від сплати судового збору, його зменшення, відстрочення чи розстрочення його оплати.

Наведене свідчить про відсутність належних доказів про наявність обставин, які б давали підстави для відстрочення оплати судового збору.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свободи (РИМ, 4.11.1950), Рекомендації щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R (81) 7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Також суд зазначає, що у пункті 59 та 60 рішення "Креуз проти Польщі" Європейський Суд зазначив, що право на справедливий суд не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах; а вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Враховуючи, що лише грошова оцінка спірної земельної ділянки складає 989 791, 35 грн., позивачу слід сплати судовий збір в розмірі 11 350 грн. за майнову вимогу за реквізитами, які містяться на офіційному сайті Дарницького районного суду м. Києва.

Вищенаведені недоліки позовної заяви унеможливлюють відкриття провадження у справі.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху.

На виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачу необхідно вказати свій реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача, адреси електронної пошти сторін, визначитися із колом учасників справи, надати позовну заяву в новій редакції з її копіями та копіями всіх документів, що додаються до неї, відповідно для всіх учасників справи, обгрунтувати вимоги до відповідача з п6осиланням на норми матеріального права, визначити ціну позову та надати квитанцію про сплату судового збору.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись стст. 136, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на нерухоме майно - залишити без руху, надавши позивачу строк у п`ять днів з дня отримання ним копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків у встановлені строки, заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ Ю.С.МИЦИК