РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Кремінна

29 жовтня 2021 року Справа № 414/1450/21 Провадження № 2/414/509/2021

Кремінський районний суд Луганської області у складі:

головуючого судді Костроба Ю.Ю.,

за участі секретаря судового засідання Міщенко О.М.,

розглянувши у відкритому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання АДРЕСА_1 в інтересах якої діє адвокат Шурхно Кирило Анатолійович до Сєвєродонецької міської військово-цивільної адміністрації Сєвєродонецького району Луганської області (код ЄДРПОУ місцезнаходження: бульвар Дружби Народів, 32 м. Сєвєродонецьк Луганська область про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, установив:

до Кремінського районного суду Луганської області звернулася ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шурхно Кирило Анатолійович, до Сєвєродонецької міської військово-цивільної адміністрації Сєвєродонецького району Луганської області область про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування зазначеного позову зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її брат ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . На час смерті останній мешкав в м. Голубівка (Кіровськ) Луганської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть останнього. Після його смерті відкрилась спадщина на недоотриману пенсію. При житті ОСОБА_2 заповіт не складав, після його смерті єдиним спадкоємцем першої черги за законом є позивач, інших спадкоємців немає, що підтверджується постановою нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальних дій. Після смерті ОСОБА_2 , позивач вчасно не подала до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Таким чином після смерті ОСОБА_2 ніхто не успадкував його майно. Відповідно до ст.1261 ЦК позивач є спадкоємцем за законом. Інші спадкоємці у ОСОБА_2 відсутні. В установлений законом шестимісячний термін позивач до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не звертався з тієї причини, що свідоцтво про смерть було видано лише 17.05.2021 року, оскільки проводився судовий розгляд цивільної справи про встановлення факту смерті ОСОБА_2 , на що позивачкою також було витрачено значний час, оскільки в зв`язку зі складнощами перетину лінії розмежування, пошуку юриста, збирання необхідних документів для подачі заяви до суду, позивачка вимушена була витратити додаткові зусилля та витратити певний час. Без свідоцтва про смерть нотаріус не міг би завести спадкову справу та прийняти рішення про видачу свідоцтва про право на спадщину, або відмову у його видачі. Таким чином, причина пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є об`єктивною та поважною. З огляду на це позивач просить визначити їй додатковий двомісячний строк для подання в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позивач та його представник в підготовче засідання не зьявилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, представник позивача надав заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити.

Відповідач у судове засідання представника не надіслав, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причин неявки суду не повідомив, клопотань та заяв не подавав.

У зв`язку із неявкою в судове засідання відповідача, який був належним чином повідомлений про проведення судового засідання, та від якого не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності, причини неявки ним не повідомлені, відзиву на позов на подано, а позивач не заперечував проти вирішення справи у заочному порядку, розгляд справи здійснювався за відсутності відповідача на підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України за наявними у справі доказами (у заочному порядку), про що судом була постановлена ухвала без виходу до нарадчої кімнати, та у порядку частини п`ятої статті 259 Цивільного процесуального кодексу України (надалі за текстом - ЦПК України) занесена до протоколу судового засідання.

У зв`язку з неявкою у судове засідання учасників справи, в силу положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України розгляд справи здійснювався за відсутності учасників справи, а фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Таким чином, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного судового провадження за наявними у справі матеріалами.

Повно, всебічно та об`єктивно оцінивши інші докази у їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого Луганським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 17 травня 2021 року, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Голубівка Луганської області (а.с. 10).

Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії вих.. №234/02-31 від 18 червня 2021 року, ОСОБА_1 відмовлено в здійсненні нотаріальної дії у виді видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 у звьязку з тим, що вона пропустила 6-ти місячний строк для прийняття спадщини (а.с. 13).

Як вбачається з паспортних даних ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , також свідоцтв про народження та одруження, вбачаються родинні відносини між зазначеними особами, а саме що вони є братом і сестрою відповідно (а.с. 5-9).

Інших доказів по справі немає.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Статтею 5 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» від 15 квітня 2014 року

№1207-VII, Україна вживає всіх необхідних заходів щодо гарантування прав і свобод людини і громадянина, передбачених Конституцією та законами України, міжнародними договорами, усім громадянам України, які проживають на тимчасово окупованій території.

Згідно аб. 1 ст. 9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику в справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Практика Європейського суду з прав людини в даному випадку ґрунтується на Консультативному висновку Міжнародного суду (ООН) у справі Намібії (Namibia case), та наголошує, що першочерговим завданням щодо прав, передбачених Конвенцією, завжди має бути їх ефективна захищеність на території всіх Договірних Сторін, навіть якщо частина цієї території знаходиться під ефективним контролем іншої Договірної Сторони (це зокрема висновки у справах проти Туреччини («Loizidou v. Turkey», «Cyprus v. Turkey»), а також Молдови та Росії («Mozer v. The Republic of Moldova and Russia», «Ilascu and Others v. Moldova and Russia»).

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (справа «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява № 4909/04).

Суд дійшов висновку, що позивач ОСОБА_1 пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом; інші спадкоємці, що б бажали або мали право на спадщину, з заявами про прийняття спадщини не звернулися; внаслідок тимчасової окупації території України реалізація її прав обмежена, вона не у повній мірі могла скористатися своїми правами на подання заяви про прийняття спадщини за законом; зверненню з заявою про прийняття спадщини передувало звернення до суду з заявою про встановлення факту смерті особи на окупованій території, а тому суд визнає причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини поважними та вважає за необхідне позовну заяву задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

З огляду на визнання відповідачем позову та відсутності будь-яких клопотань з підстав стягнення з нього на користь позивача судового збору, суд вважає за можливе дане питання не вирішувати.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 49, 89, 141, 200, 206, 259, 263-265, 268, 273, 280-283, 354 ЦПК України, суд

вирішив:

позовні вимоги ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шурхно Кирило Анатолійович до Сєвєродонецької міської військово-цивільної адміністрації Сєвєродонецького району Луганської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий двомісячний строк з дня набрання судовим рішенням законної сили, для подання в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Луганського апеляційного суду безпосередньо або через Кремінський районний суд Луганської області.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ю.Ю. Костроба