Справа № 642/1733/21
Провадження: 2/642/1058/21
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 листопада 2021 року Ленінський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Пашнєва В.Г.,

за участю секретаря судового засідання - Злобової Я.О.

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на частку у праві загальної часткової власності на квартиру в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

До Ленінського районного суду м. Харкова звернулися позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з позовною заявою в якій зазначили, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , про що свідчить свідоцтво про смерть, видане Просянівською сільською радою Нововодолажського району Харківської області 03.10.2016 року, актовий запис про смерть № 27. Після смерті ОСОБА_5 залишилася спадщина у вигляді 1/5 частини чотирьох кімнатної квартири АДРЕСА_1 . 1/5 частина вказаної вище квартири належала ОСОБА_5 на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого Центром приватизації державного житлового фонду ГУ економіки та комунального майна Виконавчого комітету Харківської міської ради 29.03.2000 р., реєстраційний № 4-00-215001, про що свідчить копія вказаного свідоцтва.

Крім того, 27.09.2006 року між співвласниками спірної квартири було укладено договір про визначення часток у квартирі, що є у спільній сумісній власності, який посвідчено ПНХМНО ОСОБА_6 , номер в реєстрі 4284.

Відповідно до п. 1.1. ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 та ОСОБА_7 домовилися про визначення часток у вищезазначеній квартирі і вважають, що частка кожного з них співвласників у праві спільної сумісної власності на цю квартиру є рівними, тобто по 1/5 частці у кожного.

Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_5 є її діти, ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_3 , а також чоловік ОСОБА_2 .

На момент смерті ОСОБА_5 вона була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . Усі спадкоємці, які перелічені вище, також були зареєстровані за цією адресою на день смерті спадкодавця.

У позові також позивачі зазначили, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 належним чином прийняли спадщину після смерті ОСОБА_5 , так як в силу вимог ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

У свою чергу, відповідач ОСОБА_3 з 2010 року постійно проживає разом із своєю сім`єю за наступною адресою: АДРЕСА_3 . Відповідач ОСОБА_4 також з 2009 року не проживає за місцем реєстрації, так як разом із чоловіком та дітьми з 2009 року мешкає за адресою: АДРЕСА_4 .

Відповідачі більш ніж десять років тому забрали свої речі зі спірної квартири, не користуються житловим приміщенням спірної квартири, не сплачують комунальні платежі за користування квартирою та не вели спільного господарства із померлою матір`ю.

На день смерті ОСОБА_5 відповідачі не проживали за однією адресою із спадкодавцем, що на думку позивачів, свідчить про факт неприйняття спадщини відповідачами після смерті матері.

Відповідачі не зверталися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини, тому втратили право на спадкування, про що також додатково свідчать їх нотаріально посвідчені заяви, в яких відповідачі визнають факт неприйняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_5 , окрім сторін по справі, немає.

Отримати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_5 виявилося неможливим, так як після її смерті не залишилося оригіналу свідоцтва про право власності на спадкове майно, в результаті чого нотаріусом було відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом та рекомендовано звернутися до суду.

У зв`язку із зазначеним просили суд позов задовільнити та визнати за кожним із позивачів право власності по 1/10 частини кожному квартири АДРЕСА_1 по праву на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилися, але від їх представника ОСОБА_8 до суду надійшла письмова заява, в якій він просить суд розглянути справу за відсутності позивачів та їх представника та ухвалити рішення, яким задовільнити позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, але надіслали поштою заяви, в яких просили суд розглянути справу за їх відсутності, підтверджували обставини, на які посилаються у своєму позові позивачі, як на підставу позовних вимог та не заперечували проти задоволення позову.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні ним правовідносини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , про що свідчить свідоцтво про смерть, видане Просянівською сільською радою Нововодолажського району Харківської області 03.10.2016 року, актовий запис про смерть № 27.

Після смерті ОСОБА_5 залишилася спадщина у вигляді 1/5 частини чотирьох кімнатної квартири АДРЕСА_1 .

1/5 частина квартири АДРЕСА_1 , належала ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Центром приватизації державного житлового фонду ГУ економіки та комунального майна Виконавчого комітету Харківської міської ради 29.03.2000 р., реєстраційний № 4-00-215001, про що копія вказаного свідоцтва.

Крім того, 27.09.2006 року між співвласниками зазначеної квартири було укладено договір про визначення часток у квартирі, що є у спільній сумісній власності, який посвідчено ПНХМНО ОСОБА_6 , номер в реєстрі 4284.

Відповідно до п. 1.1. ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 та ОСОБА_7 домовилися про визначення часток у вищезазначеній квартирі і вважають, що частка кожного з них співвласників у праві спільної сумісної власності на цю квартиру є рівними, тобто по 1/5 частці у кожного.

Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_5 є її діти, ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_3 , а також чоловік ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвами про народження та шлюб.

На момент смерті ОСОБА_5 вона була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 . Усі спадкоємці, які перелічені вище, також були зареєстровані за цією адресою на день смерті спадкодавця.

Відповідно до листа приватного нотаріуса харківського міського нотаріального округу Васікової Ю.В. без номеру та дати, позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 повідомлені, що у зв`язку із відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів на квартиру АДРЕСА_5 видати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , не представляється можливим.

Відповідно до витягу про реєстрацію у спадковому реєстрі від 19.07.2021 року, державним нотаріусом 5-ї Харківської міської державної нотаріальної контори заведено спадкову справу № 67996577 після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до Постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 17.09.2021 року № 1767/02-14, державним нотаріусом П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Стрельниковим Андрієм Сергійовичем відмовлено ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину по 1/10 частин квартири АДРЕСА_6 , після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , що постійно проживала за адресою: АДРЕСА_2 .

Відмовляючи у видачі свідоцтв про право на спадщину нотаріус Стрельников А.С. посилався на те, що виходячи з даних, які містяться в Реєстрі територіальної громади міста Харкова на момент смерті спадкодавця ОСОБА_5 , тобто станом на 30 вересня 2016 року, разом з нею були зареєстровані наступні громадяни: ОСОБА_2 - чоловік; ОСОБА_1 - донька; ОСОБА_3 - син; ОСОБА_4 - донька.

Відповідно до частини 3 ст. 1268 Цивільного Кодексу України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї .

В матеріалах спадкової справи № 67996577 від 19.07.2021 року відсутні заяви інших спадкоємців про відмову від прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до нотаріально посвідченої заяви, відповідач ОСОБА_3 підтверджує, що він спадщину після смерті своєї матері, ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , не прийняв, на неї не претендує, так як на день смерті матері і до цього часу проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідно до нотаріально посвідченої заяви, відповідач ОСОБА_4 підтверджує, що він спадщину після смерті своєї матері, ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , не прийняла, на неї не претендує, так як на день смерті матері і до цього часу проживає за адресою: АДРЕСА_4 .

Частиною першою ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи чи оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті спадкодавця.

Згідно до вимог ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 Цивільного Кодексу України.

Відповідно до частини 3 ст. 1268 Цивільного Кодексу України, Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно з частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Статтею Кодексу унормовано, що у випадку, коли особа постійно не проживає із спадкодавцем, єдиним виявом бажання прийняти спадщину є подана нотаріусу заява.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

З наведено суд приходить до висновку, що відповідачі у спірній квартирі були зареєстровані, однак не проживали на час відкриття спадщини після смерті своєї матері, що підтверджено належними доказами, а сама по собі реєстрація місця проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не може свідчити відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України про своєчасність прийняття спадщини, тому відповідачі, як спадкоємці не прийняли своєчасно спадщину, що відкрилась після смерті своєї матері, а відповідно не набули права на спадкове майно.

Така правова позиція міститься в Постанові Верховного Суду від 19.05.2021 року у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду по справі № 937/10434/19-ц.

Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_5 , окрім сторін по справі, немає.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ :

Позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 задовільнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_1 та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_2 , право власності по 1/10 частини кожному на квартиру АДРЕСА_1 по праву на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис про смерть № 27.

Рішення суду може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: В.Г. Пашнєв