ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/9267/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" листопада 2021 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення витрат на утримання, піклування та поховання,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення витрат на утримання, піклування та поховання.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи № 753/20372/21 між суддями від 07 жовтня 2021 року матеріали позову передано в провадження судді Шаповаловій К.В. Фактично справа передана судді 12 жовтня 2021 року.

02 листопада 2021 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 .

Відповідно до частини першої статті 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Однак, ознайомившись із змістом та формою позовної заяви, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених в статтях 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем не надано квитанцію про сплату судового збору. Поряд з цим, позивач заявляє клопотання про відстрочку сплати судового збору до ухвалення судового рішення, яке обґрунтоване тим, що він має скрутне матеріальне становище, так як карантин, який запроваджений на території України, значно вплинув на його фінансове становище.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір» .

Частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік умов за наявності яких, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі

Однак, позивачем не надано об`єктивних доказів того, що станом на дату звернення до суду із позовною заявою його майновий стан не дозволяє здійснити сплату судового збору у встановленому законом розмірі. Вказівка на те, що позивач зазнав фінансових труднощів у період карантину, не є належним підтвердження важкого майнового стану позивача.

Згідно із підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що ОСОБА_1 у своєму позові заявляє позовну вимогу, майнового характеру, він має сплатити судовий збір у розмірі 5 996,78 грн., що дорівнює 1 відсотку від ціни позову.

Окрім того, відповідно до пункту 8 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивачем до позовної заяви долучені документи та квитанції, яким він підтверджує понесені витрати, при цьому до позову не надано доказів того, що вказані у позованій заяві відповідачі мають якесь відношення до заявлених вимог, не надано доказів на підтвердження того, що такі особи є спадкоємцями померлого, не надано доказів того, що квартира, на утримання якої поніс витрати позивач, має відношення до померлого (належала йому на праві власності, був у ній зареєстрований, тощо).

Відповідно до статті 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Крім того, позивачем подано позов до Дарницького районного суду міста Києва за місцем реєстрації відповідача - 1 ОСОБА_2 .

Відповідно до відомостей з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА вбачаєть, що ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 не зареєстрована, натомість, за вказаною адресою зареєстрована ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З огляду на викладене, відповідач, в порядку усунення недоліків позовної заяви, має надати суду відомості щодо того, чи має ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ., відношення до розгляду даної цивільної справи.

У відповідності до статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення даної ухвали, для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 175, 176-177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення витрат на утримання, піклування та поховання - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: К.В. Шаповалова