Справа № 192/1506/21
Провадження № 2/192/709/21
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

03 листопада 2021 року суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Щербина Н.О., ознайомившись в смт Солоне Солонянського району Дніпропетровської області з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин, встановлення факту прийняття спадщини, визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину та визнання права власності на частину спадкового майна,

В С Т А Н О В И В:

21 жовтня 2021 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин, встановлення факту прийняття спадщини, визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину та визнання права власності на частину спадкового майна.

Ознайомившись з позовом та доданими до нього матеріалами, суддею було встановлено, що позовна заява та додані до неї документи не відповідають вимогам, встановленим ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, в порушення п.2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в позові не вказано відому офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти сторін.

Згідно п.п.4,5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, позивачка в позові не зазначає жодного доказу, який підтверджує обставини на які вона посилається, оскільки згідно доданої до позову копії паспорта, по батькові позивачки зазначено як « ОСОБА_4 », а згідно доданої до позову копії свідоцтва про її народження та копії Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України, по батькові зазначено як « ОСОБА_5 ». Також і батьком « ОСОБА_6 і ОСОБА_7 » вказаний « ОСОБА_8 ».

Також позивачка додала до позову копію посвідчення водія, довідки про присвоєння ідентифікаційного номера та свідоцтва про смерть на ім`я « ОСОБА_9 », проте просить суд встановити факт родинних відносин між померлим та нею не зазначаючи причини та підстави різного написання по батькові у її паспорті та свідоцтві про народження. Також в тексті позову зазначено про « ОСОБА_6 », проте не вказано що це за особа.

Позивачка зазначає, що у спірному будинку в АДРЕСА_1 їй належить 1/6 частина, оскільки Ѕ частина спірного будинку перейшла відповідачу-1 як майно, що було спільною сумісною власністю подружжя і належить тому з подружжя, який пережив спадкодавця. Однак, позивачка не зазначає про те хто, коли та з ким уклав шлюб і хто саме є подружжям, яке пережило спадкодавця. Те ж саме стосується і ОСОБА_10 , оскільки не вказано у зв`язку з чим вона змінила прізвище та коли, і чим це підтверджується.

У позовній заяві позивачка зазначила в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Солонянську державну нотаріальну контору Дніпропетровської області, вказавши код 02891285. Однак згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань такий номер має Солонянська державна нотаріальна контора. Також позивачка не зазначила процесуального статусу такої особи відповідно до положень ст. ст. 52, 53 ЦПК України.

В той же час ч. 2 ст. 52 та ч.ч.3-5 ст. 53 ЦПК України встановлено, що про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Проте позовна заява та додані до неї документи не містять заяви в порядку ч. 2 ст. 52 та ч.ч.3-5 ст. 53 ЦПК України щодо залучення вказаних третіх осіб та обґрунтування необхідності їх залучення. Також позивачка не зазначила підстави для залучення її до участі у справі, та на які права та обов`язки вказаної особи може вплинути рішення суду.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Пунктом 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості. Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Позивачка визначила ціну позову в частині майнових вимог на рівні 100 000 гривень, проте не надала суду жодного документу на спірну нерухомість з якої б суд міг оцінити правильність сплати судового збору з урахуванням дійсної вартості такого майна. Тому позивачці слід надати суду докази в частині визначення ціни позову за такими вимогами для встановлення правильності сплати судового збору.

Частиною 5 ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч. 1 ст. 9 ЦПК України - цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Відповідно до ст. 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» - у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України "Про судоустрій і статус суддів". Суди ухвалюють рішення та оприлюднюють їх державною мовою у порядку, встановленому законом. Текст судового рішення складається з урахуванням стандартів державної мови.

Разом з тим, з доданих до позовної заяви доказів з`ясовано, що копія висновку генетичної експертизи №277206 складена не державною мовою і переклад вказаних доказів на державну мову позивачкою не здійснено, що унеможливлює використання відомостей, викладених у вказаних документах як доказ і посилання на них в майбутньому рішенні суду, складеного саме державною мовою.

Частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З урахуванням того, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, тому є підстави для залишення її без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня отримання позивачами ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 185, 187, 260 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин, встановлення факту прийняття спадщини, визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину та визнання права власності на частину спадкового майна залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачці, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений строк, позовна заява буде визнана неподаною та повернена, а також те, що виконання ухвали вчинюється шляхом подання позовної заяви в новій редакції з усуненими недоліками з копіями для всіх учасників справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складений 03 листопада 2021 року.

Суддя Н. О. Щербина