Провадження № 2-во/761/160/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2021 року суддя Шевченківського районного суду м.Києва Притула Н.Г., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Шевченківського районного народного суду м. Києва від 23 вересня 1988 року у справі №2-825, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 09.08.2021 року звернувся до суду із заявою в якій просить виправити описку в ухвалі Шевченківського районного народного суду м. Києва від 23 вересня 1988 року у справі №2-825 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про порядок користування земельною ділянкою та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про зміну розміру часток будинку, а саме: виправити розмір частки ОСОБА_3 , вказавши 89/100 часток будинку АДРЕСА_1 замість 99/100.

Заявник зазначив, що він є спадкоємцем за заповітом ОСОБА_3 , виправлення описки необхідне для прийняття спадщини у спадковій справі №426/2016 (номер у спадковому реєстрі 59073097), яка розпочата Дев`ятою київською державною нотаріальною конторою.

Розглянувши матеріали заяви, суд вважає, що заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

У відповідності до ст.269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Як зазначено у п. 19 постанови пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Виходячи з позиції Верховного Суду, викладеної у постанові 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11 (провадження № 61-13870св20), описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в наданих суду документах, вони судом не виправляються.

Судом встановлено, що ухвалою Шевченківського районного народного суду м. Києва від 23 вересня 1988 року у справі №2-825 затверджено мирову угоду між сторонами, судом встановлено розмір часток власників у наступних розмірах: ОСОБА_3 належить 99/100 часток будинку АДРЕСА_1 ; ОСОБА_2 належить 11/100 часток будинку АДРЕСА_1 .

Згідно з довідкою Архіву Шевченківського районного суду міста Києва справа №2-825/88 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про порядок користування земельною ділянкою та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про зміну розміру часток будинку, знищена за спливом терміну зберігання.

Як вбачається з архівної копії ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 23 вересня 1988 року у справі №2-825, засвідченої 12.08.2021 року, вказана ухвала набрала законної сили 02.10.1988 року.

Суд констатує, що вказані в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 23 вересня 1988 року у справі №2-825 розміри часток співвласників у спільній власності на будинок АДРЕСА_1 - 99/100 та 11/100 у сумі є очевидно арифметично невірними, оскільки в сукупності складають більше ніж 1.

При цьому заявник просить виправити описку в ухвалі Шевченківського районного народного суду м. Києва від 23 вересня 1988 року у справі №2-825 в частині вказаної частки у праві власності ОСОБА_3 на будинок АДРЕСА_1 з «99/100» на «89/100», що фактично зменшує вказаний в ухвалі розмір її частки у праві спільної власності на будинок.

Враховуючи зазначені норми права, роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, правові висновки Верховного Суду, за викладених у заяві обставин, суд прийшов до висновку про задоволення заяви ОСОБА_1 про виправлення технічної помилки у рішенні Шевченківського районного народного суду м. Києва від 23 вересня 1988 року у справі №2-825.

З урахуванням вищевикладеного, керуючись ст.ст. 260, 269 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Шевченківського районного народного суду м. Києва від 23 вересня 1988 року у справі №2-825 - задовольнити.

Виправити описку в третьому абзаці резолютивної частини ухвали Шевченківського районного народного суду м. Києва від 23.09.1988 року, а саме вірно зазначити частку у праві власності ОСОБА_3 на будинок АДРЕСА_1 «89/100», замість помилково зазначеної частки «99/100».

На ухвалу суду може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

У відповідності до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Шевченківський районний суд міста Києва.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя: Н.Г.Притула