Провадження №2-з/752/836/21
У Х В А Л А

іменем України

13.10.2021 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Шевченко Т.М.

з участю секретаря Гладибороди Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, -

в с т а н о в и в:

у жовтні 2021 року ОСОБА_1 звернулася у суд з позовом про розірвання договору позики, договорів поруки та стягнення грошових коштів.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 13 жовтня 2021 року відкрито загальне позовне провадження у даній справі.

Одночасно з позовною заявою ОСОБА_1 подав заяву про забезпечення позову. Просить накласти арешт на все рухоме та нерухоме майно, яке належить на праві власності ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а також заборону на відчуження вказаного майна.

В обгрунтування заяви посилається на існування ризиків і обгрунтованих підстав стверджувати, що відповідачі будуть діяти недобросовісно, що стосується їх майна, наприклад, продати з метою невиконання рішення у разі задоволення позову, у зв"язку з чим невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Дослідивши матеріали справи, встановлено наступне.

За змістом ч.ч. 1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, тимчасових заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання можливого судового рішення, якщо його буде ухвалено на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення. Суд застосовує заходи забезпечення позову у разі, якщо існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення у справі.

Забезпечення позову по суті є обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до п.п. 1 і 2 ч.2 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту і забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22.12.2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вжитті заходів забезпечення позову судом необхідно враховувати зміст позовних вимог, співмірність вжитих заходів із вимогами та вид забезпечення позову (пункт 3 і 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику розгляду судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову»).

Відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Отже, підставою для забезпечення позову є наявність обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що 24 квітня 2018 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено договір позики грошей, який посвідчено приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Божемовською Н.В. , відповідно до п. 1 якого позикодавець ОСОБА_1 передав, а позичальник ОСОБА_4 прийняв у власність грошову суму в розмірі 26 125 554 грн., що в еквіваленті за курсом НБУ на день укладання угоди складає 1 000 000 доларів США.

03 липня 2018 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено договір про внесення змін № 1 до вказаного договору позики від 24.04.2018 року, згідно з умовами якого позичальник ОСОБА_2 додатково отримав позику від ОСОБА_1 в розмірі 9 706 096 грн., що в еквіваленті за курсом НБУ на день отримання даної суми становить 370 000 доларів США.

05 липня 2019 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено договір про внесення змін № 2 до договору вказаного позики від 24.04.2018 року, згідно з умовами якого позичальник ОСОБА_2 додатково отримав позику від ОСОБА_1 в розмірі 17 333 459,00 грн., що в еквіваленті за курсом НБУ на день отримання даної суми становить 670 000 доларів США.

В забезпечення виконання зобов"язань за вказаним договором 05 липня 2019 року між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 укладено договір поруки, який посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Божемовською Н.В., відповідно до п. 1.1 якого поручитель ОСОБА_5 поручаєтся перед кредитором ОСОБА_1 за виконання боржником ОСОБА_2 своїх зобов"язань за договором позики від 24.04.2018 р. та іншими договорами, які виходять з основного договору.

Пунктом 2.1 договору поруки передбачено, що поручитель поручається перед кредитором за виконання боржником свого обов"язку в обсязі вартості майна, зокрема частка у статутному капіталі (корпоративні права) 100% частки в ПП "Сербинівське" () та відповідає перед кредитором за порушення зазначеного зобов"язання боржником.

Також, 05 липня 2019 року між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 укладено другий договір поруки, який посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Божемовською Н.В., відповідно до п. 2.1 якого поручитель поручається перед кредитором за виконання боржником свого обов"язку в обсязі вартості майна, а саме частка у статутному капіталі (корпоративні права) 100% частка в ПСП "Ярина" () та відповідає перед кредитором за порушення зазначеного зобов"язання боржником.

Позивач зазначає, що поручитель ОСОБА_3 відчужив свої корпоративні права у ПП "Сербинівське" на користь ОСОБА_6 та відчужив свої корпоративні права у ПСП "Ярина" на користь ОСОБА_7 .

Виходячи з предмету, підстав позову, та обставин, на які посилається позивач в обґрунтування заяви про забезпечення позову, заходи, які просить застосувати позивач в порядку забезпечення позову, зокрема накладення арешту на все рухоме та нерухоме майно, яке належить на праві власності ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , із забороною на його відчуження, не є співмірними з заявленими позовними вимогами. На думку суду, забезпечення позову у визначений позивачем спосіб не направлене на реальне забезпечення виконання можливого рішення у даній справі про задоволення позову про розірвання договору позики, договорів поруки та стягнення грошових коштів.

Тому заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову необхідно залишити без задовлення.

Керуючись статтями 149-153 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про розірвання договору позики, договорів поруки та стягнення грошових коштів - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: