Справа №461/513/21
Провадження №2/461/707/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 жовтня 2021 року м.Львів

Галицький районний суд м.Львова у складі:

головуючого судді Зубачик Н.Б.,

секретаря судових засідань Пелех О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Красилівської Державної нотаріальної контори про стягнення заборгованості за кредитним договором -

в с т а н о в и в:

АТ «Ідея Банк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Красилівська Державна нотаріальна контора про стягнення заборгованості за кредитним договором, в якому просить стягнути з відповідача заборгованість за угодою №С01.981.76459 про відкриття кредитної лінії та обслуговування кредитної лінії від 08.08.2016 року та кредитним договором №Z62.22376,004812350 від 21.01.2019 року в розмірі 40364,55 грн., в межах частки успадкованого майна та судовий збір у розмірі 2270 грн.

В обґрунтування поданого позову покликається на те, що 18.08.2016 року між АТ «Ідея Банк» та ОСОБА_3 укладено Угоду №С01.981.76459 про відкриття кредитної лінії та обслуговування кредитної лінії. Згідно Угоди №С01.981.76459 максимальний ліміт кредитної лінії - 200000,00 грн. Ліміт кредитної лінії, доступний клієнту на момент укладення Угоди становить 14400 грн. Процентна ставка за користування коштами кредитної лінії становить 42 % річних.

Окрім того, 21.09.2019 року між АТ «Ідея Банк» та ОСОБА_3 укладено кредитний договір №Z62.22376.004812350. Згідно договору позичальник отримала кредит в розмірі 12783 грн., зі сплатою 15 % річних, з погашенням кредиту та процентів у терміни, передбачені встановленим кредитним договором графіком щомісячних платежів. Позивач виконав свої зобов`язання, згідно умов кредитного договору, що підтверджується копією меморіального ордеру.

ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник ОСОБА_3 померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 25.02.2020 року серії НОМЕР_1 . Станом на дату смерті позичальника існувала непогашена заборгованість перед позивачем за угодою №С01.981.76459, розмір якої станом на 22.02.2020 року становить 32193,74 грн. Окрім того, станом на дату смерті позичальника, за кредитний договір №Z62.22376.004812350 існувала непогашена заборгованість, розмір якої, згідно розрахунку заборгованості, станом на 22.02.2020 року становить 8170,81 грн.

05.03.2020 року позивачем направлено претензію кредитора до Красилівської Державної нотаріальної контори. 27.10.2020 року отримано відповідь, в якій повідомлено, що спадкоємцями позичальниці є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Також, повідомлено, що 13.10.2020 року ОСОБА_1 отримав свідоцтво про спадщину на земельні ділянки. Оскільки, спадкоємець позичальника вимоги щодо погашення заборгованості за кредитним договором та угодою не задоволив, АТ «Ідея Банк» звернувся до суду з позовом до спадкоємця позичальника. Позивач просить позовні вимоги задоволити.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 31.03.2021 року відкрито провадження, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Окрім цього, ухвалою суду від 31.03.2021 року у Красилівської Державної нотаріальної контори витребувано копію спадкової справи.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 20.04.2021 року залучено до участі у справі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

30.04.2021 року відповідач ОСОБА_1 через канцелярію Галицького районного суду м.Львова подав відзив на позовну заяву, у якому заперечив щодо задоволення позову. В обґрунтування відзиву покликається на те, що після смерті ОСОБА_3 він успадкував 1/2 належного їй на момент смерті майна, однак іншу половину успадкував батько померлої - ОСОБА_2 , відтак вважає, що стягнення з нього усієї суми заборгованості є незаконним. Окрім того, відповідач зазначив, що не погоджується з розміром заборгованості за Угодою та кредитним договором. Також, просив суд врахувати, що після смерті ОСОБА_3 ним за період з 27 лютого по 09 червня 2020 року було сплачено кредитну заборгованість на загальну суму 9690,00 грн., що підтверджується копіями квитанцій та випискою по рахунку, яка була надана банком.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 27.05.2021 року залучено до участі у справі в якості співвідповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

26.08.2021 року відповідач ОСОБА_2 через канцелярію Галицького районного суду м.Львова подав відзив на позовну заяву, у якому заперечив щодо задоволення позову. В обґрунтування відзиву покликається на те, що він звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті дочки ОСОБА_3 та є спадкоємцем до майні померлої, однак він не отримав свідоцтво про спадщину, відтак майно померлої не було ним успадковане. Окрім того, відповідач ОСОБА_2 зазначив, що позивач, знаючи з 27.10.2020 року, що він є спадкоємцем майна за померлою ОСОБА_3 , пред`явив свої вимоги до нього лише 26.05.2021 року, поза межами строку у шість місяців, шляхом подання клопотання до суду про залучена співвідповідача. Просив суд відмовити у задоволенні позову у зв`язку зі спливом позовної давності.

02.09.2021 року представник позивача ОСОБА_4 через канцелярію Галицького районного суду м.Львова подала відповідь на відзив, у якому просила суд задоволити позовні вимоги у повному обсязі. Окрім того, просила суд, у зв`язку із залучення до участі у справі співвідповідача, стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заборгованість за угодою №С01.981.76459 про відкриття кредитної лінії та обслуговування кредитної лінії від 08.08.2016 року та кредитним договором №Z62.22376.004812350 від 21.01.2019 року в розмірі 40364,55 грн. та судовий збір у розмірі 2270 грн.

03.09.2021 року відповідач ОСОБА_1 через канцелярію Галицького районного суду м.Львова подав пояснення, у яких зазначив, що заперечення проти позову, викладені у відзиві ОСОБА_2 вважає безпідставними та необґрунтованими.

21.09.2021 року позивач представник позивача ОСОБА_4 через канцелярію Галицького районного суду м.Львова подала додаткові письмові пояснення.

Сторони у справі про судовий розгляд даного позову повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Повідомлення сторін про призначене судове засідання було здійснено шляхом скерування судових повісток на поштову та електронну адреси сторін, а також через оголошення на офіційному веб-порталі Судової влади України (через веб-сайт Галицького районного суду м. Львова).

На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що 18.08.2016 року між АТ «Ідея Банк» та ОСОБА_3 укладено Угоду №С01.981.76459 про відкриття кредитної лінії та обслуговування кредитної лінії, відповідно до якої сторони домовились про відкриття відновлювальної кредитної лінії та обслуговування кредитної картки, яка укладається згідно умовами Договору комплексного банківською обслуговування, що затверджений розпорядженням банку із усіма змінами та доповненнями до нього, діюча редакція якого розмішена на інтернет - сторінці банку за електронною адресою www.ideabank.ua. Згідно Угоди №С01.981.76459 максимальний ліміт кредитної лінії - 200000,00 грн. Ліміт кредитної лінії, доступний клієнту на момент укладення Угоди становить 14400 грн. Процентна ставка за користування коштами кредитної лінії становить 42 % річних /а.с.13-14/.

Окрім того, 21.09.2019 року між АТ «Ідея Банк» та ОСОБА_3 укладено кредитний договір №Z62.22376.004812350. Згідно договору позичальник отримала кредит в розмірі 12783 грн., зі сплатою 15 % річних, з погашенням кредиту та процентів у терміни, передбачені встановленим кредитним договором графіком щомісячних платежів /а.с.41-44/. Позивач виконав свої зобов`язання, згідно умов кредитного договору, що підтверджується копією меморіального ордеру /а.с.51/. Однак, ОСОБА_3 не повернула отриманий кредит у встановлений договором термін та не сплатила нараховані відсотки та комісію, та інші платежі за кредитним договором.

Разом з тим, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник ОСОБА_3 померла, про що Красилівським районним відділом державної реєстрації акиів цивільного стану Центрально Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) складено відповідний актовий запис №71, підтвердженням чого є копія свідоцтва про смерть від 25.02.2020 року, серії НОМЕР_1 /а.с.61/.

Станом на дату смерті позичальника існувала непогашена заборгованість перед позивачем за угодою №С01.981.76459, розмір якої станом на 22.02.2020 року становить 32193,74 грн. та складається із наступного: основний борг 30369,72 грн. та строкові проценти 1824,02 грн. На підтвердження вище вказаної заборгованості за угодою позивачем надано довідка-розрахунок заборгованості за кредитним договором №С01.981.76459 від 18.08.2016 року, видана AT «Ідея Банк» станом на 22.02.2020 року /а.с.29/.

Окрім того, станом на дату смерті позичальника, за кредитний договір №Z62.22376.004812350 існувала непогашена заборгованість, розмір якої, згідно розрахунку заборгованості, станом на 22.02.2020 року становить 8170,81 грн. та складається із наступного: основний борг 7571,65 грн., строкові проценти 99,16 грн., інші штрафні санкції 500 грн. На підтвердження вказаної заборгованості за кредитним договором позивачем надано довідка-розрахунок заборгованості за кредитним договором, видана AT «Ідея Банк» станом на 22.02.2020 року /а.с.52/.

05.03.2020 року позивачем направлено претензії кредитора до Красилівської Державної нотаріальної контори /а.с.39-40, 58-59/.

27.10.2020 року державним нотаріусом Красилівської державної нотаріальної контори Тиховською В.В. повідомлено, що претензію кредитора від 05.03.2020 року зареєстровано під №268 в спадкову справу №75/2020 до майна померлої ОСОБА_3 , а також повідомлено, що спадкоємцями по даній справі є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 /а.с.60/.

Як вбачається з копії свідоцтв про право на спадщину за законом №2-2123 від 13.10.2020 року та №2-2125 віл 13.10.2020 року ОСОБА_1 отримав свідоцтво про право на 1/2 частку майна, а саме: земельної ділянки площею 1,8033 га та земельну ділянку площею 2,6782 га /а.с.104-105/.

Разом з тим, спадкоємці позичальника вимоги AT «Ідея Банк» щодо погашення наявної заборгованості за кредитним договором та угодою не задоволили, що свідчить про порушення прав та інтересів AT «Ідея Банк», як кредитора у даних правовідносинах, з огляду на наступне.

Згідно ст.526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору.

Відповідно до ст.530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Частиною 1 статті 1049 ЦК України передбачено, що позичальник зобов`язаний повернути позичкодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позичкодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

Частиною 2 ст.1050 ЦК України, передбачено, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів.

У відповідності до ст. 623 ЦК України, боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання (ч.1. ст.625 ЦК України).

Згідно ст.629 ЦК України, договір є обов`язковим до виконання сторонами.

Відповідно до ч.1 ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Частина 1 ст.612 ЦК України визначає, що боржник, у даному випадку відповідач, вважається таким, що прострочив виконання зобов`язання, якщо він не виконав зобов`язання у строк, який встановлений договором чи законом.

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст.610 ЦК України).

Статтями 1216, 1218 ЦК України передбачено, що спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до частини другої статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).

Згідно із статтею 1281 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

При вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника, судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини: чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1282 ЦК України, оскільки у разі пропуску таких строків, на підставі частини четвертої статті 1281 ЦК України кредитор позбавляється права вимоги; коло спадкоємців, які прийняли спадщину; при дотриманні кредитором строків, визначених статтею 1282 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд встановлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини); при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника, суду належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК України. Вказаний висновок зроблено у постанові КЦС ВС від 18.09.2019 року у справі № 6406274/16-ц, яку суд вважає за необхідним застосувати при розгляді даної справи.

З матеріалів справи встановлено, що відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 прийняли спадщину, оскільки подали відповідні заяви до Красилівської державної нотаріальної контори.

Відповідно до частини першої статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Однак відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України).

Аналіз зазначених норм права дає підстави для висновку про те, що хоч отримання спадкоємцем, який прийняв спадщину, свідоцтва про право на спадщину відповідно до статті 1296 ЦК України є його правом, а не обов`язком, однак відсутність у спадкоємця такого свідоцтва не може бути підставою для відмови в задоволенні вимог кредитора.

Оскільки після смерті боржника зобов`язання з повернення кредиту входять до складу спадщини, то умови кредитного договору щодо строків повернення кредиту чи сплати його частинами не застосовуються, а підлягають застосуванню норми статті 1282 ЦК України щодо обов`язку спадкоємців задовольнити вимоги кредитора у порядку, передбаченому частиною другою цієї статті.

Таким чином, у разі смерті спадкодавця спадкоємці, які прийняли спадщину, не відмовились від її прийняття, замінюють його особу у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця.

Згідно роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 30 березня 2012 року, при вирішенні спорів щодо виконання зобов`язань за кредитним договором у випадку смерті боржника/позичальника за наявності поручителя чи спадкоємців суди мають враховувати, що з урахуванням положення ст. 1282 ЦК України спадкоємці боржника за умови прийняття спадщини є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину.

Слід зазначити, що будь-яких доказів щодо вартості спадкового майна матеріали справи не містять. При цьому, необхідно вказати, що доводити обсяг спадкового майна та його вартість повинен спадкоємець, якщо такий заперечує проти вимог кредитора, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна. Дана позиція суду повністю відповідає висновкам, викладеним у Постанові ВС № 640/6274/16-ц від 18.09.2019 року. Таким чином, відповідачами ОСОБА_1 , ОСОБА_2 не надано суду доказів щодо вартості спадкового майна, які б підтвердили неможливість погашення ними спірної заборгованості.

Судом не приймається до уваги, покликання відповідача ОСОБА_1 на те, що після смерті ОСОБА_3 ним за період з 27 лютого по 09 червня 2020 року було сплачено кредитну заборгованість на загальну суму 9690,00 грн., оскільки з долучених до матеріалів справи копій квитанцій не вбачається, що вказану заборгованість було сплачено саме ОСОБА_1 .

Щодо покликання відповідача ОСОБА_2 на те, що АТ «Ідея Банк» пред`явив вимоги до нього лише 26.05.2021 року, тобто поза межами строку у шість місяців, у зв`язку з чим відповідач просить суд відмовити у задоволення позову за спливом позовної давності, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 1281 Цивільного кодексу України кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги.

Пункт 6.1. глави 6 розділу 3 частини III Методичних рекомендацій щодо вчинення нотаріальних дій, пов`язаних із вжиттям заходів щодо охорони спадкового майна, видачею свідоцтв про право на спадщину та свідоцтв про право власності на частку в спільному майні подружжя, схваленим рішенням Науково-експертної ради з питань нотаріату при Міністерстві юстиції України від 29.01.2009 регламентує, що нотаріус за місцем відкриття спадщини приймає вимоги кредиторів спадкодавця. Вимоги мають бути заявлені у письмовій формі і прийняті незалежно від строку настання права вимоги. Про заявлені вимоги нотаріус доводить до відома спадкоємців, які прийняли спадщину. Кредитор вправі пред`явити вимоги про погашення заборгованості до спадкоємців боржника у період з дня відкриття спадщини та не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцями свідоцтва про право на спадщину.

Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.

Відтак, зважаючи на те, що свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 було видано одному з її спадкоємців 13.10.2020 року, про що позивач довідався 27.10.2020 року, отримавши лист Красилівської державної нотаріальної контори №1026/02-14, відтак АТ «Ідея Банк» дотримано строки пред`явлення вимоги до спадкоємців ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки такий спливає не раніше 13.04.2021 року.

Оскільки, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , АТ «Ідея Банк» 05.03.2020 року пред`явило вимогу до спадкоємців 05.03.2020 року, шляхом направлення претензії кредитора №12.1.4/30077, свідоцтво про право на спадщину ОСОБА_1 видано 13.10.2020 року, відтак позивачем дотримано строк пред`явлення вимоги до спадкоємців померлої позичальниці.

Окрім того, слід зазначити, що визначений частиною 2 статті 1281 ЦК України термін не є строком позовної давності. Зазначене узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду викладеної у постанові від 17 квітня 2018 року в справі № 522/407/15-ц. Поняття «строк пред`явлення кредитором спадкодавця вимог до спадкоємців» не тотожне поняттю «позовна давність». Частина четверта статті 1281 ЦК України визначає наслідком пропуску кредитором спадкодавця строків пред`явлення вимог до спадкоємців позбавлення права вимоги такого кредитора, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті. Тоді як згідно з частиною четвертою статті 267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Відтак, визначені статтею 1281 ЦК України строки пред`явлення кредитором вимоги до спадкоємців і позовна давність є різними строками. Сплив перших має наслідком позбавлення кредитора права вимоги, а отже, і неможливість вимагати у суді захисту відповідного права. Натомість, сплив позовної давності не виключає наявність у кредитора права вимоги та є підставою для відмови у позові за умови, якщо про застосування позовної давності у суді заявила одна зі сторін».

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_2 про відмову у позові в зв`язку із сплпвом позовної довності не підлягає до задоволення.

Відповідно до ч.2 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до вимог ст.ст.76, 77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Виходячи з вище викладеного, враховуючи те, що за життя позичальник не погасила борг по кредиту, який на даний час складає 40364,55 грн., а відповідачі, будучи спадкоємццями боргових зобов`язань померлої, в добровільному порядку ухиляються від сплати такого боргу, суд дійшов висновку, що з відповідачів необхідно стягнути заборгованість в розмірі 40364,55 грн.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем було сплачено судовий збір у сумі 2270 грн., а тому вказана сума підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача, відповідно до ст.141 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.2, 19, 81, 141, 247, 258, 259, 263-265ЦПК України, ст.ст.525, 526, 610, 612, 615, 629, 1054, 1216, 1218, 1219, 1282 ЦК України, суд -

в и р і ш и в :

позов Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Красилівської Державної нотаріальної контори про стягнення заборгованості за кредитним договором - задоволити.

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» заборгованість за угодою №С01.981.76459 про відкриття кредитної лінії та обслуговування кредитної лінії від 08.08.2016 року та кредитним договором №Z62.22376.004812350 від 21.01.2019 року в розмірі 40364 (сорок тисяч триста шістдесят чотири) грн. 55 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» сплачений судовий збір в розмірі 1135 (одна тисяча сто тридцять п`ять) грн.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» сплачений судовий збір в розмірі 1135 (одна тисяча сто тридцять п`ять) грн.

Рішення може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду через Галицький районний суд м. Львова протягом тридцяти днів,з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: Акціонерне товариство «Ідея Банк», місцезнаходження: 79008, м. Львів, вул. Валова, 11, .

Відповідач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 , ІПН НОМЕР_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 .

Третя особа: Красилівська Державна нотаріальна контора, адреса: 31000, Хмельницька область, м.Красилів, вул.Театральна, 1.

Суддя Зубачик Н.Б.