УХВАЛА

попереднього судового засідання

та призначення справи до судового розгляду

"18" жовтня 2021 р. Київський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого - судді Садовського К.С.,

за участю секретаря - Ворончук Н.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м.Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору позики дійсним та стягнення заборгованості за ним,

ВСТАНОВИВ:

14.09.2020 до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 в якій він просить, визнати дійсним договір позики від 29.03.2019, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на загальну суму 856350 грн., стягнути з ОСОБА_2 , на користь ОСОБА_1 заборгованість у сумі 856350 грн. за договором позики від 29.03.2019..

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.09.2021 справу передано для розгляду судді Садовському К.С.

На виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України судом 21.09.2020 сформовано запит до органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичних осіб відповідачау справі та отримано відповідну довідку.

Ухвалою суду від 02.10.2021 відкрито загальне позовне провадження по даній справі та почато підготовче провадження.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

При відкритті провадження у справі судом було встановлено відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Роз`яснено, що у зазначений строк відповідачі мають право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Копія ухвали про відкриття провадження у справі направлялась відповідачу за місцем реєстрації, правом на подачу відзиву відповідач не скористалась.

У підготовче засідання позивач не з`явився, у пункті 3 прохальної частини позовної заяви просив слухати справу за його відсутності.

Відповідач у підготовче засідання повторно не з`явилась, про дату, час і місце проведення підготовчого розгляду повідомлена у встановленому законом порядку.

13.10.2021 відповідачем ОСОБА_2 подано до канцелярії суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою відповідача.

При вирішенні питання щодо можливості закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті суд враховує наступне.

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Беручи до уваги ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Слід зазначити, що провадження по даній справі відкрито ще 02.10.2020, копія вказної ухвали разом із примірником позовної заяви направлялась на адресу реєстрації ОСОБА_2 , яку відповідач також вказує у своїх клопотаннях, правом на подачу відзиву на позовну заяву ОСОБА_2 не скористалась, заяв щодо продовження процесуального строку на подачу заяв по суті справи, визначених статтями 191, 193, 199 ЦПК України, подано не було, тому наразі у суду відсутні правові підстави для відкладення підготовчого розгляду, оскільки подальше його відкладення буде порушувати права позивача на своєчасний судовий розгляд справи. До клопотання про відкладення судового засідання відповідачем не надано жодного доказу, підтверджуючого обставини, на які вона посилається. Також, слід зазначити про те, що відповідачем вже чотири рази було подано клопотання про відкладення судового розгляду.

Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Положеннями ст.189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

У ході підготовчого провадження судом проведено наступні підготовчі дії: направлено позивачу копію ухвали про відкриття провадження у справі; направлено відповідачу копію ухвали про відкриття провадження у справі, копію позовної заяви та копії доданих до неї документів; визначено предмет спору та характер спірних правовідносин, позовних вимог та склад учасників судового процесу.

Інших заяв або клопотань сторонами в підготовчому судовому засіданні не заявлялось.

Відповідно до ч.2 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого судового засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного, суд вважає за можливе закрити підготовче провадження та призначити справу для судового розгляду по суті позовних вимог.

Крім того, згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до вимог частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Процесуальний закон містить вимоги до доказів, на підставі яких суд встановлює обставини справи. Зокрема, докази повинні бути належними (стаття 77 ЦПК України), допустимими (стаття 78 ЦПК України), достовірними (стаття 79 ЦПК України) та в сукупності достатніми (стаття 80 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до статті 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.

Згідно із частиною другою статті 1047 ЦК України на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.

Письмова форма договору позики внаслідок його реального характеру є доказом не лише факту укладення договору, але й факту передання грошової суми позичальнику.

Наявність боргового документа у боржника підтверджує виконання ним свого обов`язку (частина третя статті 545 ЦК України).

У разі пред`явлення позову про стягнення боргу за позикою кредитор повинен підтвердити своє право вимагати від боржника виконання боргового зобов`язання. Для цього з метою правильного застосування статей 1046, 1047 ЦК України суд повинен установити наявність між позивачем і відповідачем правовідносин за договором позики, виходячи з дійсного змісту та достовірності документа, на підставі якого доказується факт укладення договору позики і його умови.

За своєю суттю розписка про отримання в борг коштів є документом, який боржник видає кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання від кредитора певної грошової суми або речей.

Досліджуючи боргові розписки чи договори позики, суди повинні виявляти справжню правову природу укладеного договору, незалежно від найменування документа, і залежно від установлених результатів робити відповідні правові висновки.

У зв`язку із викладеним, враховуючи предмет спору та обставини, які входять до предмету доказування у цій справі, з метою належного з`ясування обставин справи, виявлення справжньої правової природи укладеного договору позики, суд вважає за необхідне витребувати у позивача ОСОБА_1 оригінал Договору позики від 29 березня 2019 року, укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Керуючись ст.197, 200, 260-261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Закрити підготовче провадження по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору позики дійсним та стягнення заборгованості за ним та призначити справу до судового розгляду по суті у приміщенні Київського районного суду м. Харкова (м. Харків, вул. Валентинівська, 7-Б зал №32) на 09 грудня 2021 року о 10-00 год.

Кількість судових засідань визначити з врахуванням вимог ЦПК України. Про час і місце судового засідання повідомити учасників справи.

Витребувати у ОСОБА_1 оригінал Договору позики від 29 березня 2019 року, укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 про отримання грошових коштів у розмірі 856 350 гривень в борг строком до 01 травня 2019 року.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя