Справа № 289/1443/21
Номер провадження 2/289/672/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.10.2021 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого - судді Сіренко Н.С.,

за участю: секретаря судового засідання Галькевич Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

02.08.2021 позивач звернулася до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що з 16.03.2013 перебуває у шлюбі з відповідачем. Від даного шлюбу сторони не мають спільних дітей. На протязі шести років сторони спільне господарство не ведуть та разом не проживають, шлюб носить лише формальний характер, примирення між сторонами не можливе. Майнових спорів між сторонами немає, збереження шлюбу та подальше спільне проживання суперечить інтересам позивача.

Ухвалою від 13.08.2021 відкрито спрощене позовне провадження у справі та призначено судове засідання на 17.09.2021 з викликом сторін (а.с.18), копію ухвали направлено сторонам у справі, а відповідачу разом із копією позовної заяви з додатками на 9 арк., направлена сторонам кореспонденція вручена адресатам 19.08.2021, 22.09.2021 (а.с.25,26).

В зв`язку із перебуванням судді 17.09.2021 в нарадчій кімнаті розгляд справи відкладено на 19.10.2021 на 15-00 год., про що повідомлено сторонам належним чином (а.с.24).

Сторони в судове засідання не з`явилися, подали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, позивач позовні вимоги підтримує, відповідач не заперечує проти позову (а.с.21,22).

Ураховуючи наведене, висновки Європейського суду з прав людини у справі "В`ячеслав Корчагін проти Росії", заяви сторін про розгляд справи без їх участі та те, що явка учасників справи в суд не визнавалася обов`язковою, а участь у засіданні суду є правом, а не обов`язком сторони, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи по суті за відсутності сторін.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що 16.03.2013 Радомишльським РВ ДРАЦС Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) зареєстровано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , після реєстрації шлюбу прізвище дружини - « ОСОБА_4 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 20.11.2020 (а.с.11).

Від даного шлюбу сторони не мають спільних дітей.

Як зазначає позивач у позовній заяві, з відповідачем не проживають на протязі шести років, спільного господарства не ведуть. Збереження шлюбу та подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін та унеможливлює примирення між сторонами.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Згідно ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, зазначивши про припинення шлюбних відносин, а відповідач не заперечує щодо позову, відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу, що є неприпустимим.

Згідно ч. 2 ст. 112 СК України - суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхнім дітей, що мають істотне значення.

З наведених положень вбачається, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу.

Судом достовірно встановлено, що сторони мають бажання розірвати шлюбні відносини. Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, а тому позовні вимоги необхідно задовольнити, шлюб між сторонами підлягає розірванню.

Відповідно до ч. 3 ст. ст. 115 СК України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили, а згідно положень ч. 2 ст. 114 цього ж Кодексу у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

У відповідності до ч. 1 ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача понесені позивачем витрати по оплаті судового збору.

Керуючись ст.ст. 110, 112 СК України, ст.ст. 2, 4, 76-81, 89, 141, 265, 274-279, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 16.03.2013 Радомишльським РВ ДРАЦС Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), актовий запис № 15.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір в розмірі 908,00 грн.

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н. С. Сіренко