ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 544/466/18 Номер провадження 22-ц/814/2121/21Головуючий у 1-й інстанції Материнко М. О. Доповідач ап. інст. Бутенко С. Б.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2021 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді Бутенко С. Б.

Суддів Кузнєцової О. Ю, Прядкіної О. В.,

за участю секретаря: Міщенко Я. О.

розглянув в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою представника відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в особі законного представника ОСОБА_3 - адвоката Говорової Світлани Леонідівни

на ухвалу Октябрського районного суду м. Полтави від 02 липня 2021 року у складі судді Материнко М. О. про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи

у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в особі законного представника ОСОБА_3 , третя особа - Орган опіки та піклування виконавчого комітету Шевченківської районної у місті Полтаві ради про стягнення боргу спадкодавця,

в с т а н о в и в:

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 02 липня 2021 року за клопотанням представника позивача у вказаній цивільній справі призначено повторну судово-почеркознавчу експертизу для вирішення питання чи виконано підпис у розписці від 28.04.2015 ОСОБА_5 та чи є ознаки виконання підпису від імені ОСОБА_5 у розписці від 28.04.2015 та наданих у розпорядження експерта документів з намаганням наслідування почерку ОСОБА_5 або викривленням свого почерку (виконавця), одним чи декількома особами виконані підписи від імені ОСОБА_5 у документах, наданих на дослідження, якщо декількома, то чи виконанні вони особою однієї статі.

Проведення експертизи доручено Полтавському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.

Експерта попереджено про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

Не погодившись із даним судовим рішенням, представник відповідачів адвокат Говорова С. Л. подала апеляційну скаргу, у якій посилаючись на повноту та обґрунтованість одержаного судом висновку судової почеркознавчої експертизи Полтавського відділення ХНДІСЕ ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса №№ 1443-1444 від 20.03.2020, та відсутність підстав для проведення повторної судової почеркознавчої експертизи, що було встановлено ухвалою цього суду від 17.02.2021, просить оскаржувану ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Вказує, що проведеною по справі експертизою та показаннями допитаного у судовому засіданні експерта ОСОБА_6 встановлено, що підпис у розписці від 28.04.2015 виконаний не ОСОБА_5 , а іншою особою. Призначаючи повторну експертизу по справі, суд не вказав у чому конкретно висновок експерта є необґрунтованим, які сумніви він викликає та яким матеріалам справи суперечить.

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно частин першої, другої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно пункту 6 частини першої статті 374 ЦПК Украйни суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженні у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З матеріалів справи вбачається, що предметом спору є вимоги кредитора ОСОБА_4 до спадкоємців померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , які прийняли спадщину - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в особі законного представника ОСОБА_3 , що ґрунтуються на борговій розписці, виданій від імені ОСОБА_5 28.04.2015 про одержання від позивача у позику 450 000 грн на строк до 28.05.2015.

Ухвалами Октябрського районного суду м. Полтави від 29 липня 2019 року та від 04 грудня 2019 року по справі було призначено судову технічну почеркознавчу експертизу, яка проводилась експертами Полтавського відділення Харківського НДІСЕ ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса.

За висновком експерта №№ 1443-1444 від 30.03.2020 за результатами судово-почеркознавчої експертизи встановлено, що підпис від імені ОСОБА_5 у розписці від 28.04.2015 виконаний не ОСОБА_5 , а іншою особою.

Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Підстави для проведення додаткової і повторної експертизи визначено статтею 113 ЦПК України.

Так, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Як роз`яснено у пунктах 10, 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», судам слід мати на увазі, що первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше. Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта. Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

Згідно з підпунктом 1.2.14 пункту 1.2 розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 № 53/5 у редакції наказу

Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5 (далі - Інструкція), первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше. Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Виходячи з наведених процесуальних норм, для призначення повторної експертизи суд має встановити факт неправильності та необґрунтованості первинної експертизи, наявності протиріч у висновку експерта іншим доказам по справі, процесуальних порушень, про що зазначити у мотивувальній частині судового рішення. Лише при встановленні таких обставин призначення повторної експертизи буде обґрунтованим та відповідатиме завданням цивільного судочинства щодо справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду і вирішення справи, якими має керуватися суд та учасники судового процесу.

Оскаржуване судове рішення таких обґрунтувань не містить.

У клопотанні про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи представником позивача висловлено сумніви у правильності експертного висновку через недостатню кількість наданих на експертизу вільних зразків підпису померлого ОСОБА_5 та значний проміжок часу між їх виконанням та підписом у розписці від 28.04.2015, що на думку заявника взагалі унеможливлює надання експертом висновку на поставлене питання.

Вирішуючи дане клопотання, суд першої інстанції у своїй ухвалі послався лише на норми статей 76, 102, 103, 113 ЦПК України, необхідність проведення повторної експертизи жодним чином не мотивував.

Відповідно до Закону України «Про судову експертизу» (статті 3, 13) судово-експертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження.

Незалежно від виду судочинства судовий експерт має право подавати клопотання про надання додаткових матеріалів, якщо експертиза призначена судом або органом досудового розслідування або ознайомлюватися з матеріалами справи, що стосуються предмета судової експертизи; вказувати у висновку експерта на виявлені в ході проведення судової експертизи факти, які мають значення для справи і з приводу яких йому не були поставлені питання.

Згідно Інструкції (пункти 2.1., 2.2. розділу ІІ) експерт має право: ознайомлюватися з матеріалами справи, які стосуються предмета експертизи; відповідно до процесуального законодавства заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи; у разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення невідкладно заявляти клопотання органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), щодо уточнення поставлених експертові питань. Експерт може відмовитися від проведення експертизи, якщо наданих йому матеріалів недостатньо для виконання покладених на нього обов`язків, а витребувані додаткові матеріали не надані, або якщо поставлені питання виходять за межі його спеціальних знань. Повідомлення про відмову повинно бути вмотивованим.

В обов`язки експерта входить повідомлення в письмовій формі органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), про неможливість її проведення та повернення наданих матеріалів справи та інших документів, якщо поставлене питання виходить за межі компетенції експерта або якщо надані йому матеріали недостатні для вирішення поставленого питання, а витребувані додаткові матеріали не були надані; надання роз`яснень, показань чи доповнень з приводу проведеної експертизи або причин повідомлення про неможливість її проведення на вимогу органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта).

Таким чином, судовий експерт самостійно визначається з обсягом матеріалів, необхідних для проведення дослідження, та у разі їх недостатності для висновку на поставлене питання повідомляє про це суд, який призначив експертизу.

Відповідно до Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 № 53/5 у редакції наказу

Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5 (пункти 1.1., 1.4. глави 1 розділу І), основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи. У разі неможливості пред`явити зазначені зразки (смерть виконавця, від`їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо).

У цій справі судовий експерт Полтавського відділення Харківського НДІСЕ ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса Гритченко А. В. 14.08.2019 повідомляв суд про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення судово-почеркознавчої експертизи № 1441-1442/1443-1444 за ухвалою суду від 29 липня 2019 року, які були надані судом при повторному призначенні судово-почеркознавчої експертизи ухвалою від 04 грудня 2019 року та на підставі яких експертом було зроблено висновок первинної експертизи №№ 1443-1444 від 30.03.2020.

Висновок первинної судово-почеркознавчої експертизи містить змістовні обґрунтування та дослідження, на підставі яких експертом встановлено виконання підпису у розписці від 28.04.2015 не ОСОБА_5 , а іншою особою. Неправильність, суперечливість або сумнівність такого висновку судом не встановлена, а отже, передбачених процесуальним законом підстав для проведення повторної експертизи за клопотанням представника позивача адвоката Ярошенка С. М. не вбачається.

Оскільки безпідставне призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи зумовило зупинення провадження по справі, що є перешкодою подальшому розгляду справи, оскаржувана ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 367, 374, 379, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в особі законного представника ОСОБА_3 - адвоката Говорової Світлани Леонідівни - задовольнити.

Ухвалу Октябрського районного суду м. Полтави від 02 липня 2021 року про призначення повторної судової почеркознавчої експертизи - скасувати.

Справу направити для продовження розгляду до Октябрського районного суду м. Полтави.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя С. Б. Бутенко

Судді О. Ю. Кузнєцова

О. В. Прядкіна