Справа № 426/400/21
УХВАЛА

іменем України

28 липня 2021 року м.Сватове

Сватівський районний суд Луганської області у складі:

головуючого судді Бурдун Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Горшкової Г.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сватове в режимі відеоконфернеції клопотання позивача ОСОБА_1 про направлення посадової особи на судово-психологічну експертизу (поліграф) по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України Луганської області про стягнення майнової шкоди, упущеної вигоди та моральної шкоди, спричиненої в результаті неправомірних дій органу виконавчої влади, приниженні честі і гідності, ділової репутації, душевних страждань у зв`язку з протиправними рішеннями представників органу виконавчої влади,-

встановив:

В провадженні суду перебуває вищевказана справа, яка розглядається судом у порядку спрощеного позовного провадження.

26.07.2021 року позивачем ОСОБА_1 до суду подано 9 клопотань, аналогічних за змістом, в яких позивач просить призначити проведення судової експертизи (поліграфної перевірки) стосовно ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 наполягав на задоволенні вказаних клопотань.

Представник відповідача Головного управління Пенсійного фонду України Луганської області Морєва О.Є. в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотань відносно всіх осіб. Також зазначила, що Головним управлінням на адресу суду було спрямовано відзив на клопотання про направлення посадової особи на судово-психологічну експертизу (поліграф) відносно ОСОБА_12 та ОСОБА_3 .

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку учасників справи, суд приходить до наступних висновків.

Ухвалою Сватівського районного суду Луганської області від 28 липня 2021 року позивачу було відмовлено у вирішенні питання щодо залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_13 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , ОСОБА_11 .

Отже, на час розгляду клопотання, ОСОБА_14 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_15 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 не являються учасниками процесу.

У відзиві на клопотання про направлення посадової особи на судово-психологічну експертизу (поліграф) Головне управління Пенсійного фонду України Луганської області просить відмовити у задоволенні клопотання щодо призначення судово-психологічної експертизи відносно ОСОБА_12 . Також у судовому засіданні представник відповідача вважала, що клопотання щодо решти посадових осіб також не підлягають задоволенню.

Суд зазначає, що відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Процесуальними джерелами доказів є пояснення сторін, третіх осіб, їх представників, показання свідків, письмові докази, речові докази, зокрема звуко- і відеозаписи, висновки експертів.

Відповідно до ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до вимог п. 6.8 Розділу VI Наказу Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.11.1998 за № 705/3145 «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» (далі -Інструкція № 53/5), з метою отримання орієнтувальної інформації можуть проводитися опитування із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа.

Пунктом 6.8.1Розділу VI Інструкції № 53/5передбачено, що предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій. Згідно з вимогами п. 6.8.2 Розділу VI Інструкції №53/5 такі опитування можуть проводитись тільки за наявності письмової згоди особи, яка проходитиме опитування.

Таке положення Інструкції №53/5 узгоджується з нормами ч. 2 ст. 28 Конституції України, відповідно до якої жодна людина без її вільної згоди не може бути піддана медичним, науковим чи іншим дослідам.

За визначенням поліграф (детектор брехні) є різновидом психофізіологічної апаратури і являє собою комплексну багатоканальну апаратну методику реєстрації змін психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлення за спеціальною схемою певних психологічних стимулів; аналіз інформації, отриманої від людини в процесі опитування за допомогою поліграфа, як стверджується, дає змогу одержувати необхідну орієнтувальну інформацію та виявляти ту, яку людина приховує.

Поліграф - це багатоканальний осцилограф, який проводить одночасний запис показників кров`яного тиску, дихання, рухових реакцій, робить електрокардіограму тощо. Водночас, на основні чотири показники, які вимірюються поліграфом (артеріальний тиск, пульс, потовиділення, частота дихання) впливає велика кількість емоцій, в тому числі радість, ненависть, печаль, тривога, депресія. Зв`язок цих параметрів у сукупності із намірами безперечного обману до цього часу наукою не доведено. При цьому слід зазначити, що поліграф не читає думки, а лише реєструє фізіологічну активність та зміну її параметрів. Він виявляє не брехню, а лише збудження, яке з певною долею вірогідності може свідчити про неправду. По фізіологічним реакціям не можна точно встановити природу процесу, що їх викликав (позитивна чи негативна емоція, біль, якісь асоціації, брехня, переляк).

Тобто, судова експертиза із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа - це різновид психологічної експертизи, яка проводиться у вигляді дослідження експертом - поліграфологом на основі спеціальних знань з використанням комп`ютерного поліграфа психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлені в ході дослідження стимули з метою перевірки достовірності інформації, що надається досліджуваною особою. Положеннями чинного цивільного процесуального законодавства не передбачена можливість перевірки правдивості показань учасників справи із застосуванням поліграфа (детектора брехні) або прийняття судом в якості доказу отриманих таким чином відомостей, які носять орієнтовний характер.

Аналіз чинного законодавства дає підстави констатувати, що законодавець дозволяє використовувати поліграф у вузькому професійному колі (Інструкція про порядок використання поліграфів у Національній поліції України, затверджена Наказом МВС України від 13.11.2017№ 920, Порядок проведення психофізіологічного дослідження із застосуванням поліграфа у Державному бюро розслідувань, затверджений постановою КМУ від 11.05.2017 № 449, Положення про психологічне забезпечення в Національній гвардії України, затверджене Наказом МВС України від 08.12.2016 №1285, тощо).

Відповідно до правового висновку, висловленого у Постанові КЦС Верховного Суду від 16 жовтня 2019 року по справі № 727/6486/17 головна правова норма, яку необхідно врахувати звертаючись до атестованого судового експерта психолога це загальне правило щодо проведення судової експертизи із застосуванням поліграфа: обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.

Отже, оскільки висновок психофізіологічного опитування особи з використанням поліграфа не відноситься до висновків експерта чи документів в розумінні доказів та доказування, результати перевірок на поліграфі мають орієнтовне значення, а висновки мають ознаки вірогідності, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання про призначення психофізіологічної експертизи із застосуванням комп`ютерного поліграфа відносно осіб, які до того ж не є учасниками процесу.

Також суд зауважує, що відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Керуючись ст. 259 ЦПК України, суд -

постановив:

У клопотаннях позивача ОСОБА_1 про направлення посадових осіб ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 на судово-психологічну експертизу (поліграф) у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України Луганської області про стягнення майнової шкоди, упущеної вигоди та моральної шкоди, спричиненої в результаті неправомірних дій органу виконавчої влади, приниженні честі і гідності, ділової репутації, душевних страждань у зв`язку з протиправними рішеннями представників органу виконавчої влади- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення суддею. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 29 липня 2021 року.

Суддя Т.А.Бурдун