Справа № 308/6067/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 жовтня 2021 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області

в особі головуючого - судді Данко В.Й.,

з участю секретаря судових засідань Павлюх Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Ужгороді у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визначення ідеальних часток у праві спільної сумісної власності на житлову квартиру,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до Ужгородської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визначення ідеальних часток у праві спільної сумісної власності на житлову квартиру.

Свої позовні вимоги мотивує тим, що вона є співвласником на праві спільної сумісної власності житлової квартири АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності на житло за № НОМЕР_1 , що видане 22.10.2008 року Виконавчим комітетом Ужгородської міської ради.

Зазначає, що прізвище позивача з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 » було змінено у зв`язку з укладенням шлюбу, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серія НОМЕР_2 , що видане 30.08.2017 року Ужгородським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Закарпатській області.

Вказує, що разом із нею співвласниками квартири згідно правовстановлюючих документів також є громадяни України ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 . Громадянка ОСОБА_3 у подальшому змінила прізвища на « ОСОБА_3 » внаслідок укладення шлюбу 30.01.2010 року, який зареєстрований у виконкомі Середнянської селищної ради Ужгородського району, за актовим записом № 03, та який був розірваний на підставі рішення Ужгородського міськрайонного суду від 12.02.2015 року у справі № 308/15217/14-ц, а потім і на прізвище « ОСОБА_3 », у зв`язку з укладенням повторного шлюбу 24.12.2020 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб виданого Ужгородським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 24.12.2020 року, серія НОМЕР_3 . ОСОБА_5 у зв`язку з укладенням шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_5 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб, що виданий 17.06.2017 року Ужгородським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Закарпатській області, серія НОМЕР_4 .

Також зазначає, що її мати ОСОБА_14 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що Ужгородським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції видано свідоцтво про смерть від 22.03.2021 року, серія НОМЕР_5 .

Померла також і співвласник квартири ОСОБА_13 , 10.11.2018 року про, що Ужгородським міським відділом державної реєстрації цивільного стану Головного управління юстиції у Закарпатській області видано свідоцтво серії НОМЕР_6 . Вказана особа є бабою ОСОБА_1 , і у зв`язку з тим, що мама ОСОБА_1 - ОСОБА_14 за свого життя не оформила право на спадщину на частку у квартирі АДРЕСА_1 за собою, відповідно таке право на спадщину перейшло до позивачки у порядку спадкової трансмісії.

Також зазначає, що помер і інший співвласник квартири - ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що Ужгородським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Закарпатській області видано свідоцтво серії НОМЕР_7 .

Після смерті ОСОБА_14 , з метою оформлення спадщини на її частку у житловій квартирі ОСОБА_1 звернулася з заявою про відкриття спадщини до приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Шешені Т.О., яка 31.03.2021 року зареєструвала спадкову справу за № 67437410.

Проте, листом від 06.05.2021 року за вихідним № 16/01-16 приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Шешеня Т.О. повідомила ОСОБА_1 про те, що для видачі свідоцтва про право на спадщину на частку у квартирі, яка належить спадкодавцям потрібно визначити частку у праві спільній сумісній власності, яка можлива за домовленістю між співвласниками квартири або за рішенням суду, оскільки договором між співвласниками за життя спадкодавців частки у праві спільної власності не визначалися.

Вказує, що приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Шешеня Т.О. відмовила їй у видачі спадкоємцю свідоцтва на право на спадщину на частки спадкоємців у квартирі з підстав не визначення частки таких осіб у праві власної власності на квартиру.

Оскільки троє з співвласників квартири на момент звернення до суду вже померли, а договором між співвласниками за життя спадкодавців частки у праві спільної власної не визначалися то просить визначити, що розмір ідеальних часток у праві спільної сумісної власності на житлову квартиру АДРЕСА_1 становить по 1/9 частці за кожним із співвласників, а саме ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та розмір ідеальної частки померлих ОСОБА_14 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_13 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_12 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 , становила по 1/9 частки.

Представник позивача до суду подав заяву про розгляд справи у його відсутність, позов просив задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача Ужгородської міської ради у судове засідання не з`явилася, однак подала заяву про слухання справи за її відсутності, на підставі наявних матеріалів у справі.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, подав заяву про слухання справи за його відсутності, позовну заяву визнав.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, подала заяву про слухання справи за її відсутності, позовну заяву визнала.

Відповідач ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилася, подала заяву про слухання справи за її відсутності, позовну заяву визнала.

Відповідач ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилася, подала заяву про слухання справи за її відсутності, позовну заяву визнала.

Відповідач ОСОБА_6 у судове засідання не з`явилася, подала заяву про слухання справи за її відсутності, позовну заяву визнала.

За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного.

За ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно за №21862569 від 13.02.2009 року за номером запису 26378 в книзі 141 щодо квартири за адресою АДРЕСА_1 власниками на підставі свідоцтва про право власності № НОМЕР_1 від 22.10.2008 року Виконавчого комітету Ужгородської міської ради є ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 .

Згідно свідоцтва про право власності на квартиру № НОМЕР_1 від 22.10.2008 року, виданого Виконавчим комітетом Ужгородської міської ради, квартира АДРЕСА_1 , дійсно належить на праві приватної, спільної сумісної власності ОСОБА_14 та членам його сім`ї : 9 чоловік, мати- ОСОБА_13 , брат - ОСОБА_12 , племінниця - ОСОБА_6 , дочка племінниці - ОСОБА_5 , племінниця - ОСОБА_10 , дочка племінниці - ОСОБА_3 , дочка - ОСОБА_1 , син племінниці - ОСОБА_2 . Загальна площа квартири становить 89.30 кв.м., відновна вартість на момент приватизації 16.07 грн.

Відповідно до копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , що видане 30.08.2017 року Ужгородським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Закарпатській області ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 30.08.2017 року уклали шлюб та після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінено на ОСОБА_1 .

Відповідно до копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_8 , що видане 17.06.2017 року Ужгородським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Закарпатській області ОСОБА_23 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 17.06.2017 року уклали шлюб та після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінено на ОСОБА_5 .

Відповідно до копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_9 , що видане 30.01.2010 року виконкомом Середнянської селищної ради Ужгородського району Закарпатської області ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_8 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 уклали шлюб та після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінено на ОСОБА_3 .

Відповідно до копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_10 , що видане 24.12.2020 року Ужгородським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) ОСОБА_25 , ІНФОРМАЦІЯ_10 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 уклали шлюб та після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінено на ОСОБА_3 .

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_11 , виданого 22.03.2021 року, ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_11 померла ІНФОРМАЦІЯ_12 .

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_6 , виданого 12.11.2018 року, ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_13 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_7 , виданого 29.10.2018 року, ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_14 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до листа №16/01-16 від 06.05.2021 року у провадженні приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Шешеня Т.О. знаходиться спадкова справа №6/2021 за померлою ІНФОРМАЦІЯ_12 ОСОБА_14 , яка заведена на підставі заяви, поданої донькою ОСОБА_1 31.03.2021 року .

Після смерті ОСОБА_14 відкрилася спадщина, яка складалася з частки в праві спільної сумісної власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Також ОСОБА_14 належить частка квартири, яка належала її матері ОСОБА_13 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Для видачі свідоцтва про право на спадщину на частку в квартирі, яка належить померлим ОСОБА_14 та ОСОБА_13 , потрібно визначити частку у праві спільній сумісній власності, яка можлива за домовленістю співвласників квартири або за рішенням суду, оскільки договором між співвласниками за життя спадкодавців частки у праві спільної власності не визначалися.

Зважаючи на те, що частки в квартирі є невизначеними, позивачка позбавлена можливості оформити права на спадкове майно з метою подальшого розпорядження ним.

Відповідно до ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно); майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності; право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом; спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно.

Зі змісту ст. 357 ЦК України вбачається, що під терміном «визначення часток» законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні.

Статтею 368 ЦК України передбачено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Пунктом 17 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 07.02.2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» передбачено, що частка суб`єкта права спільної сумісної власності визначається зокрема, при поділі майна, виділі частки зі спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини.

Відповідно до п. 5 постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними.

Відповідно до положень постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті співвласника частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними. Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права, яке полягає у необхідності встановлення фактичної обставини і надання їй правового значення у зв`язку з невідповідністю право встановлюваних документів.

Матеріалами справи встановлено, що квартира АДРЕСА_1 , є в спільний сумісній власності, зокрема, позивачки та відповідачів.

Станом на час розгляду судом справи частки в квартирі є невизначеними.

Позивачкою доведено обґрунтованість позовних вимог, які відповідачами не оспорюються та визнаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Пунктом 2 Постанови пленуму Верховного суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» встановлено, що обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи.

Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року № 63566/00 «Проніна проти України (Pronina v. Ukraine)», § 23).

Вирішуючи даний позов суд враховує положення вказаних вище норм законодавства про рівність часток, визнання відповідачами ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 позовних вимог, а також ту обставину, що жодних інших домовленостей про розмір часток між співвласниками не було, жодних доказів щодо домовленостей про інший розмір часток суду не представлено.

За таких обставин, суд доходить до висновку, що обставини справи, викладені у позовній заяві знайшли своє підтвердження в письмових матеріалах справи, а отже позов підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись статтями 3,10,12, 81,89,141, 259, 263- 265, 352, 354 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визначення ідеальних часток у праві спільної сумісної власності на житлову квартиру - задоволити.

Визначити, що частка ОСОБА_1 у праві спільної сумісної власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 становить 1/9 (одну дев`яту) ідеальну її частину.

Визначити, що частка ОСОБА_2 у праві спільної сумісної власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 становить 1/9 (одну дев`яту) ідеальну її частину.

Визначити, що частка ОСОБА_3 у праві спільної сумісної власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 становить 1/9 (одну дев`яту) ідеальну її частину.

Визначити, що частка ОСОБА_4 у праві спільної сумісної власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 становить 1/9 (одну дев`яту) ідеальну її частину.

Визначити, що частка ОСОБА_5 у праві спільної сумісної власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 становить 1/9 (одну дев`яту) ідеальну її частину.

Визначити, що частка ОСОБА_6 у праві спільної сумісної власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 становить 1/9 (одну дев`яту) ідеальну її частину.

Визначити, що частка ОСОБА_14 , на день смерті у праві спільної сумісної власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 становила 1/9 (одну дев`яту) ідеальну її частину.

Визначити, що частка ОСОБА_13 , на день смерті у праві спільної сумісної власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 становила 1/9 (одну дев`яту) ідеальну її частину.

Визначити, що частка ОСОБА_12 , на день смерті у праві спільної сумісної власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 становила 1/9 (одну дев`яту) ідеальну її частину.

Позивач: ОСОБА_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ;

Відповідач : Ужгородська міська рада, місцезнаходження: 88000, м. Ужгород, пл. Поштова, 3;

Відповідач : ОСОБА_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ;

Відповідач : ОСОБА_3 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ;

Відповідач : ОСОБА_4 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ;

Відповідач : ОСОБА_5 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_4 ;

Відповідач : ОСОБА_6 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду: Данко В.Й.