Справа № 405/4935/20
Провадження №2/405/737/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 травня 2021 року Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючого судді - Іванової Л.А.

при секретарі - Гаврилюк Ю.В.

за участю учасників справи:

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому цивільну справу № 405/4935/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Буліч Наталя Володимирівна про встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю, зміну черговості права на спадкування та визнання права на спадкування разом зі спадкоємцями першої черги, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Буліч Н.В., в якому просилавстановити факт її (позивача) постійного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу зі спадкодавцем ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: з 2005 року і до часу відкриття спадщини; визнати за нею ( ОСОБА_1 ), спадкоємцем четвертої черги за законом, право на спадкування майна спадкодавця ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з спадкоємцями першої черги: ОСОБА_2 та ОСОБА_5 .

В обгрунтування позову зазначила, що вона ( ОСОБА_1 ) з 2005 року проживала однією сім`єю із ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , який ІНФОРМАЦІЯ_1 помер. При цьому, за весь час спільного проживання разом з ОСОБА_4 вони були пов`язані спільним побутом, разом вели спільне господарство, здійснювали покупки майна, відвідували знайомих, разом проводили святкування, дбали і турбувалися один про одного, мали спільний бюджет сім`ї, спільно утримували житло, виконували взаємні подружні обов`язки, проте спільних дітей у них не було. Останні роки свого життя ОСОБА_4 через хворобу та похилий вік перебував у тяжкому безпорадному стані, не міг самостійно за собою доглядати, відповідно потребував сторонньої допомоги, в зв`язку з чим, вона ( ОСОБА_1 ) тривалий час доглядала за ОСОБА_4 , опікувалася ним, проводила його обстеження та лікування, матеріально забезпечувала, прибирала житло, займалася приготуванням їжі та ремонтом квартири, сплачувала податки, комунальні платежі. Крім того, вона (позивач) провела поховання ОСОБА_4 . Також, позивач зазначила, що після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на земельну ділянку, яка знаходиться на території Покровської сільської ради, при цьому, за життя спадкодавець заповіту не залишив. Вказала, що у встановлений ст. 1270 ЦК України строк вона звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, а саме: у передбачений законом строк, вона (позивач) звернулася до приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Буліч Н.В. із заявою про прийняття спадщини, однак приватним нотаріусом їй надано письмове роз`яснення щодо порядку спадкування спадкоємцями четвертої черги за законом, у якому зазначено, що факт проживання однією сім`єю із спадкодавцем може підтверджуватися рішенням суду, яке набрало законної сили, та рекомендовано їй звернутися до суду з заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю із спадкодавцем ОСОБА_4 . Крім того, позивач зазначила, що враховуючи, що діти спадкодавця ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відмовилися від прийняття спадщини на її користь, необхідно змінити черговість одержання права на спадкування за законом як спадкоємця після смерті ОСОБА_4 з четвертої черги спадкування за законом на першу чергу спадкування за законом.

Ухвалою суду від 02листопада 2020 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 05 квітня 2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті.

Позивач ОСОБА_1 під час судового розгляду справи по суті позовні вимоги підтримала з підстав, зазначених у позові, просила позов задовольнити.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, до суду засобами електронної пошти направили заяви, зареєстровані судом 18.03.2021 року за вх. № 1837 та за вх. № 1838, про визнання позову та розгляд справи без їх участі.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Буліч Н.В. в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце його проведення повідомлялася судом належним чином, причини неявки суду не відомі, заяви, клопотання, письмові пояснення, - відсутні.

Заслухавши позивача ОСОБА_1 , свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , зваживши доводи, викладені в позові на обґрунтування позовних вимог, дослідивши докази по справі в їх сукупності, з`ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернулася позивач, виходячи з положень ст.12 та ст.13 ЦПК України, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, а також записами в будинковій книзі, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з 10 січня 1989 року зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , про що свідчить копія паспорта серії НОМЕР_1 , виданого Ленінським РВ УМВС України в Кіровоградській області 26.02.2010 року.

Згідно з копією паспорта серії НОМЕР_2 , виданого 08 жовтня 1996 року на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання останнього з 19 жовтня 2005 року було зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 .

Судом також встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданого Кропивницьким міським відділом державної реєстрації смертіПівденно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), актовий запис за № 1082.

Заповіту ОСОБА_4 не залишив.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка сільськогосподарського призначення, площею 7,1013 га, розташована на території Покровської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, кадастровий номер:02:000:3030.

Відповідно до ч.1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Також судом встановлено, що після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) Буліч Н.В. 03.08.2020 року заведено спадкову справу № 22/2020.

Крім того, із копії спадкової справи № 22/2020, наданої приватним нотаріусом Буліч Н.В. за ухвалою суду від 11.03.2021 року, судом встановлено, щоз заявою про прийняття спадщини, яка зареєстрована під № 46, 03серпня 2020 року звернулася ОСОБА_1 , з яким ( ОСОБА_4 ) вона проживала однією сім`єю з 2001 року, без реєстрації шлюбу, а також 03серпня 2020 року під №№47, 48 відповідно надійшли заяви про відмову від спадщини на користь ОСОБА_1 , від дітей спадкодавця ОСОБА_4 - доньки ОСОБА_9 та сина ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 .

Інші спадкоємці за даними спадкової справи, - відсутні.

Окрім того, у спадковій справі відсутній заповіт та свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

Як вбачається з роз`яснення приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) Буліч Н.В. від 07.08.2020 року, за № 97/01-16, щодо порядку оформлення спадщини на майно, що залишилося після смерті ОСОБА_4 , наданого ОСОБА_1 на її заяву від 07.08.2020 року, відповідно до ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (стаття 1264 Цивільного кодексу України). Юридичний факт проживання однією сім`єю зі спадкодавцем протягом п`яти років до часу відкриття спадщини має бути встановлений винятково рішенням суду.За таких підстав, для можливості оформлення спадщини на майно, що залишилося після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , як спадкоємцем четвертої черги спадкоємців за законом, необхідно надати нотаріусу рішення суду, яким буде встановлено юридичний факт проживання однією сім`єю з спадкодавцем ОСОБА_4 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом п`яти років до часу відкриття спадщини.

Статтею 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово (ч.1 ст.1258 ЦК України).

Відповідно до ч.2 ст.1258 ЦК України, кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст.1259 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.2 ст. 3 СК України особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки - складають сім`ю.

Пунктом 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.

Головною ознакою проживання спадкоємця однією сім`єю зі спадкодавцем є систематичне ведення з ним спільного господарства, тобто прийняття участі у спільних витратах, спрямованих на забезпечення життєдіяльності. При цьому важливою, проте не основною ознакою, є проживання в одному приміщенні зі спадкодавцем. Такими особами можуть бути й інші родичі спадкодавця, причому ними можуть також особи однієї статі зі спадкодавцем, або особи, які взагалі не пов`язані спорідненням зі спадкодавцем.

Про ознаки проживання однією сім`єю висловився і Конституційний Суд України у своєму рішенні від 03.06.99 №5-рп/99, в якому зазначив, що до членів сім`ї належать особи, які постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, а й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т.п.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені ст.16 ЦК України.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч.1 ст.5 ЦПК України), при цьому, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст.13 ЦПК України).

Відповідно до ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з ч.1 ст.89 ЦПК суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Належними та допустимими доказами проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу є, зокрема, докази: спільного проживання, ведення спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, проведення спільних витрат, придбання майна в інтересах сім`ї, наявності між сторонами подружніх взаємних прав та обов`язків, інших доказів, які вказують на наявність встановлених між сторонами відносин притаманних подружжю.

За приписами ч.2 ст.3 СК України сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Так, при встановленні факту наявності у осіб спільного побуту доцільно враховувати ознаки, визначені у понятті домогосподарства.

Домогосподарство є сукупність осіб, які спільно проживають в одному житловому приміщенні або його частині, забезпечують себе всім необхідним для життя, ведуть спільне господарство, повністю або частково об`єднують та витрачають кошти.

Взаємність прав та обов`язків передбачає наявність як у жінки, так і у чоловіка особистих немайнових і майнових прав та обов`язків, які можуть випливати, зокрема, із нормативно правових актів, договорів, укладених між ними, звичаїв. Для встановлення цього факту важливе значення має з`ясування місця і часу такого проживання. Підтвердженням цього може бути їх реєстрація за таким місцем проживання, пояснення свідків, представників житлово-експлуатаційної організації. Щодо часу проживання слід зазначити, що за своєю природою проживання однією сім`єю спрямоване на довготривалі відносини.

Зазначене підтверджується позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 30 жовтня 2019 року у справі №643/6799/17.

Позивач ОСОБА_1 , звертаючись до суду з позовом, та заявляючи позовні вимоги провстановлення факту її (позивача) постійного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу зі спадкодавцем ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: з 2005 року і до часу відкриття спадщини, вказавши, що даний факт має для неї юридичне значення, так як надає їй можливість оформити спадкові права, подавши нотаріусу документ, який підтверджує її факт проживання однією сім`єю із спадкодавцем не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Зокрема, з довідки квартального комітету № 25 Подільського району м.Кропивницький від 13.05.2020 року № 4472 вбачається, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , був зареєстрованим та проживав за адресою: АДРЕСА_1 , з 19.10.2005 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ,з дружиною ОСОБА_10 , вели спільне господарство.

Як вбачається з довідки амбулаторії загальної практики-сімейної медицини № 5 КНП «ЦПМСД № 1» № 159 від 15.05.2021 року, виданої ОСОБА_1 , за змістом якої остання здійснювала догляд за хворим ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який мешкав за адресою: АДРЕСА_1 та знаходився під наглядом сімейного лікаря КНП «ЦПМСД № 1» м. Кропивницький з діагнозом: метастатичне ураження хребта без первинного вогнища, ст. IV, клінічна група IV. За період з лютого 2020 року по 22.04.2020 року.

Згідно з свідоцтвом про поховання № 828 від 22.04.2020 року, виданого ОСОБА_1 , яка 23.04.2020 року на дільниці № 21 ряд № 56 місце № 14 кладовища, розміщеного в м.Кропивницький на вул. Далекосхідній, здійснила поховання померлого ОСОБА_4 .

Крім того, з виписки АТ «Державний ощадний банк України» - філії Кіровоградське обласне управління по картковому рахунку, відкритому на ОСОБА_11 , за період з 01.04.2020 року по 27.05.2021 року встановлено, що остання 29.04.2020 року отримала допомогу на поховання ОСОБА_4 в розмірі двомісячної пенсії, яку отримував пенсіонер на момент смерті в розмірі 10 910,76 грн.

Позивачем ОСОБА_1 також надано до суду копії особистих документів ОСОБА_4 , а саме: паспорт серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , військовий квиток серії НОМЕР_4 від 19 жовтня 1971 року, трудова книжка серії НОМЕР_5 від 14 червня 2001 року, свідоцтво реєстраційний номер № НОМЕР_6 від 26 липня 1978 року про закінчення в липні, 1978 року 93-ої школи мічманів та прапорщиків, виписних епікризів та виписок з амбулаторних карток стаціонарного хворого, та оригінал свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_7 , за яким шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_12 розірвано, про що в Книзі реєстрації розірвань шлюбів зроблено відповідний актовий запис за №407 від 20 грудня 2005 року.

Окрім того, допитані в судовому засіданні за клопотанням позивача ОСОБА_1 свідки ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 надали пояснення, за якими, свідки підтвердили факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 як жінки та ОСОБА_4 як чоловіка без реєстрації шлюбу в період з 2001 року і по день смерті ОСОБА_4 , а саме ІНФОРМАЦІЯ_4 за адресою АДРЕСА_1 .

Зокрема, свідок ОСОБА_6 суду пояснив, що він проживає за адресою АДРЕСА_2 та знав ОСОБА_4 як чоловіка позивача ОСОБА_1 , які жили разом як сім`я, вели спільне господарство, в квартирі спільними зусиллями робили ремонт, поміняли в квартирі вікна на металопластикові. Вони дружили сім`ями, разом їздили на море, ходили один до одного в гості та разом відзначали свята. Вказав, що ОСОБА_4 господарював по господарству, працював в ОКВП «Дніпро-Кіровоград» до хвороби. Захворів раптово, спочатку перебував на лікуванні в 3-ій лікарні, потім лікувався в «онко» та за три місяці його не стало. Вказав, що догляд за ОСОБА_4 , коли він хворів, здійснювала позивач ОСОБА_1 , яка також після смерті ОСОБА_4 здійснила його поховання.

Свідок ОСОБА_7 пояснила суду, що вона проживає за адресою АДРЕСА_2 приблизно з 1983 року, знає позивача ОСОБА_1 , як сусідку, яка проживає в квартирі АДРЕСА_3 та разом з нею (костіною А.В.), однією сім`єю приблизно з листопада 2001 року і до моменту смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 постійно проживав ОСОБА_4 , вони завжди були разом, разом відпочивали та робили в квартирі ремонт, купували в квартиру нові меблі. Зазначила, що коли ОСОБА_4 захворів, та ОСОБА_1 здійснювала за ним догляд, купувала необхідні ліки, відвідувала в лікарні, та, крім того, після смерті ОСОБА_4 організувала його поховання та поминальний обід.

Свідок ОСОБА_8 суду пояснив, що він проживає по сусідству з позивачем ОСОБА_1 в квартирі АДРЕСА_4 , та знає її з 1988 року, з того часу, як вона почала проживати в квартирі АДРЕСА_5 зазначеного будинку. Вказав, що з 2001 року ОСОБА_1 почала проживати з ОСОБА_4 , проживали постійно, як одна сім`я, як чоловік і жінка, жили дружно, вели спільне господарство, спільно здійснювали придбання в квартиру меблів. Зазначив, що коли ОСОБА_4 раптово захворів, то ОСОБА_1 його доглядала, купувала всі необхідні ліки, та після смерті ОСОБА_4 здійснила його поховання та поминальний обід.

З огляду на зазначене, встановлені судом обставини свідчать про те, що позивач ОСОБА_1 дійсно проживала зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, та проживаючи спільно протягом тривалого часу, фактично утворили сім`ю, мали спільний бюджет, вели спільне господарство, піклувалися один про одного, при цьому, ані ОСОБА_1 , ані ОСОБА_4 в іншому зареєстрованому шлюбі у вказаний період не перебували,на підставі чого, суд приходить до висновку про обґрунтованість і доведеність позову в частині позовної вимоги про встановлення факту постійного спільного проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом із спадкодавцем ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у квартирі АДРЕСА_3 однією сім`єю в період з 31 грудня 2005 року по 22 квітня 2020 року, на підставі чого позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем четвертої черги за законом після смерті спадкодавця ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивачем ОСОБА_1 заявлено також вимоги про визнання за нею ( ОСОБА_1 ), спадкоємцем четвертої черги за законом, право на спадкування майна спадкодавця ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з спадкоємцями першої черги: ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , які задоволенню не підлягають, виходячи з наступного.

Спадкування за законом здійснюється у наступній черговості (при цьому кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків зміни черговості одержання права на спадкування, встановлених статтею 1259 ЦК України):перша черга: діти спадкодавця (у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті), той з подружжя, який його пережив, та батьки;друга черга: рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері;третя черга: рідні дядько та тітка спадкодавця;четверта черга: особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини;п`ята черга: інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення, та утриманці спадкодавця (неповнолітня або непрацездатна особа, яка не була членом сім`ї спадкодавця, але не менш як п`ять років одержувала від нього матеріальну допомогу, що була для неї єдиним або основним джерелом засобів до існування).

Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Системне тлумачення положень статей 1258, 1259 та інших положень книги 6 ЦК України дозволяє стверджувати про необхідність розмежовувати такі правові конструкції як «одержання права на спадкування наступною чергою» (частина друга статті 1258 ЦК України) та «зміну суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом». «Одержання права на спадкування наступною чергою» (частина друга статті 1258 ЦК України) стосується другої - п`ятої черг і пов`язується із такими негативними юридичними фактами як: відсутність спадкоємців попередньої черги; усунення спадкоємців попередньої черги від права на спадкування; неприйняття спадкоємцями попередньої черги спадщини; відмова від прийняття спадщини.

На «зміну суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом» в межах певної черги впливають такі юридичні факти як: зміна черговості на підставі договору або рішення суду (стаття 1259 ЦК України); застосування правил про право представлення (стаття 1266 ЦК України); відмова спадкоємця від прийняття спадщини на користь іншого спадкоємця за законом (частина друга статті 1274 ЦК України); спадкова трансмісія (стаття 1276 ЦК України); збереження правового зв`язку при усиновленні (частина третя статті 1260 ЦК України). Зміна суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом стосується першої - п`ятої черги.

Відповідно до статті 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали із спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення в них права на спадкування за законом у першу чергу на підставі статті 1261 ЦК України.

Відповідно до частини другої статті 1259 ЦК України фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями цієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

За змістом наведеної норми при вирішенні питання про зміну черговості спадкування позивач повинен довести факт опікування, матеріального забезпечення спадкодавця протягом тривалого часу та перебування спадкодавця у безпорадному стані, тобто стані, обумовленому похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом, коли особа не може самостійно забезпечити умови свого життя, потребує стороннього догляду, допомоги та піклування.

Судовий порядок зміни черговості застосовується на підставі задоволення позову спадкоємця наступних черг до спадкоємців тієї черги, які безпосередньо закликаються до спадкування. Право на пред`явлення позову про зміну черговості спадкування мають лише спадкоємці за законом.

Підставами для задоволення позову щодо зміни черговості одержання спадкоємцями за законом права на спадкування є сукупність наступних юридичних фактів, встановлених у судовому порядку: 1) здійснення опіки над спадкоємцем, тобто надання йому нематеріальних послуг (спілкування, поради та консультації, поздоровлення зі святами, тощо); 2) матеріальне забезпечення спадкодавця; 3) надання будь-якої іншої допомоги спадкодавцеві, тобто такої допомоги, яка має матеріалізоване вираження - прибирання приміщення, приготування їжі, ремонт квартири; 4) тривалий час здійснення дій, визначених у пунктах 1-3; 5) безпорадний стан спадкодавця, тобто такий стан, під час якого особа неспроможна самостійно забезпечувати свої потреби, викликаний похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом.

Для задоволення такого позову необхідна наявність всіх п`яти вищезазначених обставин (постанови Верховного Суду від 18 лютого 2019 року в справі № 569/18047/17-ц (провадження № 61-40302св18), від 26 вересня 2019 року у справі № 521/6358/17 (провадження № 61-11757св19), від 09 жовтня 2019 року у справі №552/8452/17 (провадження №61-48561св18), від 27 травня 2020 року у справі № 755/8930/18 (провадження № 61-14692св18), від 18 червня 2020 року у справі № 565/1046/16-ц (провадження № 61-35423св18), від 27 серпня 2020 року в справі № 266/2391/16 (провадження № 61-1300св20),від 17 вересня 2020 року у справі № 755/14155/16-ц (провадження №61-23350св19), від 02 грудня 2020 року у справі № 592/1045/18-ц (провадження № 61-820св20), від 01 березня 2021 року у справі № 233/5990/18 (провадження № 61-19232св19), від 17 березня 2021 року у справі №200/12980/14 (провадження №61-14159св19).

Поряд з цим, суд зауважує, що позивачем ОСОБА_1 не доведено наявність зазначених вище юридичних фактів у їх сукупності, що є її процесуальним обов`язком у силу статтей 12, 81 ЦПК України.

Одним з основних принципів цивільного судочинства є змагальність сторін (стаття 12 ЦПК України).

Статтею 81 ЦПК України на сторін покладено обов`язок довести ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Підставою для задоволення позову в частині зміни черговості спадкування за законом є в тому числі і знаходження спадкодавця в безпорадному стані.

Так, під безпорадним слід розуміти стан особи, зумовлений віком, тяжкою хворою або каліцтвом, коли вона не може самостійно забезпечити умови свого життя, потребує стороннього догляду, допомоги та піклування.

Належними доказами, які підтверджують безпорадний стан особи, є відповідні медичні (лікарські) документи, висновки судово-медичних експертів.

З огляду на зазначене, судом встановлено, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 мав хворобу, на яку захворів раптово, як зазначив свідок ОСОБА_6 , та згідно з випискою із медичної карти стаціонарного хворого № 371/116 (Терапевтичне відділення) КНП «ЦМЛ» ОСОБА_4 , за період з 23.01.2020 року по 11.02.2020 року, встановлено, що ОСОБА_13 вважав себе хворим 1,5 міс. Стан середньої тяжкості. Повний діагноз: MTS в Th4, Th4, Th6 грудного відділу хребта без виявленого первинного вогнища. Ускладнення діагнозу: виражений больовий синдром. Згідно довідки

Згідно з випискою із медичної карти стаціонарного хворого № 371/116 (Терапевтичне відділення) КНП «ЦМЛ» ОСОБА_4 , висновків комп`ютерної томографії головного мозку та ОГК, ОЧП, виданих ПП ПВФ «Ацинус» на ім`я ОСОБА_4 за період з 23.01.2020 року по 11.02.2020 року, встановлено, що ОСОБА_13 вважає себе хворим 1,5 міс. До терапевта звернувся 14.01.2020 року, проте болі не зменшились. Оглянутий неврологом. Після отримання крапельниць стан погіршився. Стан середньої тяжкості. Повний діагноз: MTS в Th4, Th4, Th6 грудного відділу хребта без виявленого первинного вогнища. Ускладнення діагнозу: виражений больовий синдром.

Відповідно до виписки з медичної карти стаціонарного хворого №1176 радіологічного відділення в період з 19.02.2020 р. по 29.02.2020 р. ОСОБА_4 знаходився на стаціонарному лікуванні в комунальному некомерційному підприємстві «Обласний клінічний онкологічний центр Кіровоградської обласної ради» та як вбачається з короткого анамнезу ОСОБА_4 хворіє протягом 2-х місяців, первинне вогнище не виявлено, направлений на паліативний курс променевої терапії. Повний діагноз: Mts в Th4 - Th6 хребців без первинного вогнища st IV TxNx M1 кл.гр IV.

Згідно з довідкою до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААБ № 571684 ОСОБА_4 з 10.03.2020 року встановлена перша група інвалідності, безтерміново. При цьому, зазначено, що ОСОБА_4 потребує постійної сторонньої допомоги.

Як вбачається з довідки амбулаторії загальної практики-сімейної медицини № 5 КНП «ЦПМСД № 1» № 159 від 15.05.2021 року, виданої ОСОБА_1 , за змістом якої остання здійснювала догляд за хворим ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який мешкав за адресою: АДРЕСА_1 та знаходився під наглядом сімейного лікаря КНП «ЦПМСД № 1» м. Кропивницький з діагнозом: метастатичне ураження хребта без первинного вогнища, ст. IV, клінічна група IV. За період з лютого 2020 року по 22.04.2020 року.

З огляду на викладене вище, та, встановивши, що позивач ОСОБА_1 не довела суду шляхом подання суду належних, допустимих письмових (медичних) доказів (медичну довідку тощо) факт перебування спадкодавця ОСОБА_4 у безпорадному стані протягом тривалого часу та неможливість останнього здійснювати звичайні речі і догляд за собою, крім того, матеріали справи не містять належних, допустимих письмових доказів (медичного висновку тощо), що померлий спадкодавець ОСОБА_4 під час проживання однією сім`єю із позивачем ОСОБА_1 в період з 31 грудня 2005 року по день смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , перебував у безпорадному стані, тобто мав такий стан, під час якого неспроможний був самостійно забезпечувати свої потреби, викликаний тяжкою хворобою, на підставі чого суд прийшов до висновку про відсутність підстав для зміни черговості спадкування ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ст.141 ЦПК України судові витрати по справі, понесені позивачем ОСОБА_1 слід залишити по фактично понесеним позивачем.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 4, 5, 7, 10, 12, 13, ст.ст.77-80, 81, 95, 133, 141, 235, 258, 259, 263, 264, 265 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Буліч Наталя Володимирівна про встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю, зміну черговості права на спадкування та визнання права на спадкування разом зі спадкоємцями першої черги, - задовольнити частково.

Встановити факт постійного проживання однією сім`єю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом із спадкодавцем ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою АДРЕСА_1 в період з 31 грудня 2005 року по 22 квітня 2020 року.

В іншій частині позов ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Судові витрати по справі залишити по фактично понесеним позивачем ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження з підстав, передбачених ч.ч.2, 3 ст.354 ЦПК України.

Апеляційна скарга подається до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м.Кіровограда.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова