Справа № 359/6115/21
Провадження № 2/359/2642/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2021 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючої судді - Яковлєвої Л.В.,

при секретарі - Коваленко А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бориспільської міської ради Київської області - як правонаступника Кучаківської сільської ради Бориспільського району Київської області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

09 липня 2021 року до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з позовом звернувся позивач ОСОБА_1 , з проханням встановити додатковий строк для подачі ним до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 терміном в чотири місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_3 та відкрилась спадщина за адресою: АДРЕСА_1 , до складу якої входить все спадкове майно. Єдиним спадкоємцем за заповітом є позивач ОСОБА_1 . За законом іншим спадкоємцем є ОСОБА_2 - донька спадкодавця. 06 січня 2021 року державним нотаріусом посвідчено заяву позивача про прийняття спадщини та направленою до Бориспільської районної державної нотаріальної контори поштою. Однак, нотаріус вказаної заяви не отримав і вона повернулась. З цих підстав позивач вимушений звернутись до суду за захистом своїх спадкових прав.

У судове засідання позивач не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, натомість представник позивача подала до суду заяву з проханням слухати справу без його участі, позовні вимоги повністю підтримує та просить задовольнити.

Від Бориспільської міської ради Київської області - як правонаступника Кучаківської сільської ради Бориспільського району Київської області надійшов лист, відповідно якого відповідач при вирішенні позову покладається на думку суду та просить справу слухати без участі їхнього представника.

Від ОСОБА_2 надійшла заява, якою вона просить суд розгляд справи проводити у її відсутність, проти позову не заперечує та просить задовольнити.

Дослідивши подані сторонами заяви та матеріали цивільної справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Приписами ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Частиною 3, 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Обґрунтовуючи судове рішення, суд також приймає до уваги вимоги ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» відповідно якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини.

Так, враховуються висновки, зазначені у рішенні в справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09 грудня 1994 року (серія А, № 303А, п. 2958), згідно якого Суд повторює, що згідно усталеної практики, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача - ОСОБА_3 , про що в книзі реєстрації актів про смерть 13 липня 2020 року зроблено запис № 32, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 виданого виконавчим комітетом Кучаківської сільської ради Бориспільського району Київської області (а.с. 6).

Родинні відносини між позивачем ОСОБА_1 та спадкодавцем ОСОБА_3 підтверджу-ються копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 виданого 09 вересня 1976 року Печерським ЗАГС (а.с.8).

За життя ОСОБА_3 склав заповіт від 21.10.2019 року, що посвідчений секретарем Кучаківської сільської ради Бориспільського району Київської області Бойко Л.І., яким все своє майно заповів своєму сину ОСОБА_1 (а. 11).

06 січня 2021 року державним нотаріусом посвідчено заяву позивача про прийняття спадщини та направленою до Бориспільської районної державної нотаріальної контори поштою, що підтверджується копією опису (а.с. 12). Однак, нотаріус вказаної заяви не отримав і вона повернулась відправителю.

Відповідно статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч. 1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

За змістом ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Спадкоємець за заповітом чи за законом, згідно ч. 1 ст. 1268 ЦК України, має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування, заяву про прийняття спадщини.

Відповідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадком-ця на вчинення цих дій.

Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне воле-виявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Таким чином, відповідно наведених вище положень цивільного законодавства України для набуття прав щодо вступу в спадщину, на спадкоємця покладається вимога подати відповідну заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк.

Позивач у термін, встановлений ст. 1270 ЦК України, направив засовами відділення зв`язку нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Наведене підтверджується копією опису до листа, поштовою накладною за № 923, квитанцією про оплату відправ-лення. Однак даний лист повернувся без вручення адресату. Відтак, суд приходить висновку, що позивач скористався своїм правом та вчинив дії по реалізації спадкових прав, які через незалежні від нього обставини, не були доведені до логічного завершення.

З огляду на викладені обставини, суд вважає, що позивач з поважних причин пропустив строк, встановлений законом для прийняття спадщини. Крім того, суд вважає, що оскільки спадщина ніким іншим не прийнята, заяв про відмову від спадщини позивач не подавав, спадщина не визнана судом відумерлою, в інший спосіб, крім як звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та відновити своє порушене право, позивач не може.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 4 (чотири) місяці.

На підставі викладеного та керуючись статтями 141, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1217, 1222, 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Бориспільської міської ради Київської області - як правонаступника Кучаківської сільської ради Бориспільського району Київської області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 терміном в чотири місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги через Бориспільський міськрайонний суд Київської області до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Л.В. Яковлєва