головуючий у суді І інстанції Колесник О.М.
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.
УХВАЛА

30 вересня 2021 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Мостова Г.І. вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 22 липня 2021 року

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання малолітньої дитини, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 22 липня 2021 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 68 478 грн 82 коп. в рахунок стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання малолітньої дитини: сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за період з 12 лютого 2016 року по 01 липня 2020 року, 1 000 грн правничої допомоги, а всього 69 478 грн 82 коп.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Дарницького районного суду міста Києва від 22 липня 2021 року, зобов`язати державного виконавця Дарницького відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) долучити до виконавчого провадження ВП № 5311969 квитанції, які не було враховано при здійсненні розрахунку заборгованості по аліментам від 07 липня 2021 року та зобов`язати державного виконавця Дарницького районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) здійснити перерахунок сплачених аліментів із урахуванням долучених квитанцій.

Відповідно до пунктів 5, 6 частини 2 статті 356 ЦПК України, в апеляційній скарзі має бути зазначене: в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість рішення або ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо); нові обставини, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці, обґрунтування поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції, заперечення проти доказів, використаних судом першої інстанції.

Відповідно до статті 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право: 1) залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення; 2) скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення; 3) визнати нечинним судове рішення суду першої інстанції повністю або частково у передбачених цим Кодексом випадках і закрити провадження у справі у відповідній частині; 4) скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково; 5) скасувати судове рішення і направити справу для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю; 6) скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції; 7) скасувати ухвалу про відкриття провадження у справі і прийняти постанову про направлення справи для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю; 8) у передбачених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених в пунктах 1-7 частини першої цієї статті.

З тексту апеляційної скарги вбачається, що вона не містить у своїй прохальній частині вимог щодо очікуваних результатів розгляду позовної заяви ОСОБА_2 .

Таким чином, заявнику слід уточнити вимоги апеляційної скарги.

Крім цього, апеляційна скарга подана з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до частини 1 статті 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 354 ЦПК України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

З матеріалів справи вбачається, що вступну та резолютивну частини оскаржуваного рішення проголошено у відкритому судовому засіданні 22 липня 2021 року за участю сторін справи (а.с. 25-26, 27).

Разом з цим, у вступній та резолютивній частині рішення Дарницького районного суду міста Києва від 22 липня 2021 року зазначено, що повний текст оскаржуваного рішення буде виготовлено до 01 серпня 2021 року.

Відповідно до розписки, ОСОБА_1 отримав копію вступної та резолютивної частини оскаржуваного рішення (а.с. 28).

Повний текст рішення Дарницького районного суду міста Києва від 22 липня 2021 року не містить інформації щодо дати його складення (а.с. 29-31).

Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру судових рішень, рішення Дарницького районного суду міста Києва від 22 липня 2021 року надіслано судом 24 липня 2021 року та оприлюднено 26 липня 2021 року.

Останнім днем для подачі апеляційної скарги, у розумінні частини 1 статті 354 ЦПК України, було 23 серпня 2021 року. Апеляційну скаргу подано 13 вересня 2021 року. Разом з цим, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження у тексті апеляційної скарги відсутнє та до апеляційної скарги не приєднано.

Згідно з вимогами частини 3 статті 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа яка її подала не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 4 статті 357 ЦПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку встановленому статтею 358 ЦПК України.

Отже, заявнику на виконання вищевказаних положень закону необхідно надіслати на адресу апеляційного суду клопотання про поновлення строку на оскарження, навести обґрунтовані підстави пропуску строку на апеляційне оскарження та надати суду відповідні докази на підтвердження поважності причин пропуску цього строку, адже безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року).

Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтею 357 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 22 липня 2021 року залишити без руху та встановити строк десять днів з моменту отримання копії ухвали для усунення вказаних у ній недоліків.

Не усунення недоліків щодо наведення підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Не виконання вимог іншої частини цієї ухвали є підставою для повернення апеляційної скарги особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.І. Мостова