1Справа № 335/7254/21 2-ві/335/10/2021
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2021 року м.Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м.Запоріжжя у складі головуючого судді Алєксєєнка А.Б., розглянувши в порядку письмового провадження заявуОСОБА_1 про відвід головуючого судді Шалагінової Анастасії Володимирівни від участі у розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Комунальної установи «Запорізький обласний контактний центр» Запорізької обласної ради, директора Комунальної установи «Запорізький обласний контактний центр» Запорізької обласної ради Савенкової Ольги Олександрівни про зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Комунальної установи «Запорізький обласний контактний центр» Запорізької обласної ради, директора Комунальної установи «Запорізький обласний контактний центр» Запорізької обласної ради Савенкової Ольги Олександрівни про зобов`язання вчинити певні дії.

20.07.2021 через підсистему «Електронний суд» до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід від участі у розгляді вказаної цивільної справи головуючого судді Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя Шалагінової А.В., обґрунтована тим, що суддею Шалагіновою А.В., на думку позивач, порушено його права при зверненні до суду, оскільки не надано роз`яснень ухвали судді від 12.07.2021, якою позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків.

У частині другій та третій статті 40 ЦПК України передбачено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до ч.7 ст.40 ЦПК України відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Відповідно до частини 8 статті 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Тому, розгляд заяви про відвід проводиться без повідомлення учасників справи у порядку письмового провадження.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 21.07.2021 заяву ОСОБА_1 про відвід судді Шалагінової А.В. передано до канцелярії суду для визначення судді, в порядку, встановленому ч.1 ст.33 ЦПК України.

21.07.2021 року за наслідками автоматизованого розподілу справи між суддями, вказана заява передана на розгляд судді Орджонікідзевського районного м.Запоріжжя Алєксєєнка А.Б.

22.07.2021 через підсистему «Електронний суд» ОСОБА_1 додатково подав заяву про відвід судді у якій зазначив, що суддею Шалагіновою А.В., на його думку, при постановленні ухвали від 21.07.2021 року про передачу заяви ОСОБА_1 про відвід судді до канцелярії суду для визначення судді в порядку ч.1 ст.33 ЦПК України порушено вимоги процесуального законодавства, у зв`язку з тим, що процесуальний документ суддею іменовано як ухвалу, разом з цим, результативну частину цієї ухвали суддя називає постановою. Крім того, вказує, що суддею при постановленні ухвали допущено помилки та невірно вказано статтю Цивільного процесуального кодексу України та суддя взагалі не використовує практику Європейського суду з прав людини, яка має пріоритетне значення над внутрішнім законодавством України.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтею 36 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід. баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу (ч. 2 ст. 36 ЦПК України).

За умовами ч.3 ч.4 ст.39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді (ч.5 ст.36 ЦПК України).

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Таким чином, можливо зробити висновок про те, що особа, яка подала заяву про відвід судді повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи.

З метою повного, об`єктивного з`ясування обставин на які посилається позивач судом витребувано матеріали цивільної справи №335/7254/21 провадження 2/335/2500/2021 за позовом ОСОБА_1 до Комунальної установи «Запорізький обласний контактний центр» Запорізької обласної ради, директора Комунальної установи «Запорізький обласний контактний центр» Запорізької обласної ради Савенкової Ольги Олександрівни про зобов`язання вчинити певні дії.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи №335/7254/21 провадження 2/335/2500/2021, 09.07.2021 через підсистему «Електронний суд» ОСОБА_1 звернувся до Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя з позовною заявою до Комунальної установи «Запорізький обласний контактний центр» Запорізької обласної ради, директора Комунальної установи «Запорізький обласний контактний центр» Запорізької обласної ради Савенкової Ольги Олександрівни про зобов`язання вчинити певні дії.

12.07.2021 року позивачем подано до суду додаткову позовну заяву про стягнення моральної шкоди.

Ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 12.07.2021 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання суду оновленої позовної заяви, яка має відповідати вимогам ст.ст.175,177 ЦПК України.

13.07.2021 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали судді Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 12.07.2021 про залишення позовної заяви без руху.

20.07.2021 року позивачем подано заяву про відвід судді Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя Шалагінової А.В. від участі у розгляді вказаної цивільної справи.

Відповідно до ч.3 ст.271 ЦПК України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження.

Разом з цим, заяву про відвід судді Шалагінової А.В. позивачем подано до завершення передбачених цивільним процесуальним законодавством строків розгляду заяви.

З приводу інших обставин зазначених позивачем як підстави відводу головуючого судді суд зазначає, що оскільки вони не відносяться до обставин, передбачених п.1-4 ч.1 ст.36 ЦПК України, а тому підстави відводу підлягають доказуванню.

Разом з цим позивачем не надано будь-яких доказів, на підтвердження доводів щодо упередженості головуючого судді у цивільній справі.

Крім того, зі змісту поданої заяви вбачається незгода ОСОБА_1 із ухвалою Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 12 липня 2021 року про залишення позовної заяви без руху.

Наведені позивачем аргументи стосовно постановлення головуючим суддею Шалагіновою А.В. ухвали свідчать саме про незгоду особи з судовим рішенням, що у значенні вказаних вище імперативних приписів частини 4 статті 36 ЦПК України не може бути визнано обґрунтованою підставою для відводу.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Саме тому не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Частиною 1 статті 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

У висновку №3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду і визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції.

Крім того, як роз`яснено у п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про незалежність судової влади» від 13.06.2007 року №8, процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення в порядку, визначеному положеннями ЦПК України.

З огляду на підстави заявленого відводу, суд вважає, що заява про відвід є необґрунтованою, оскільки не містить посилання на дії вчинені суддею, що можуть свідчити про її необ`єктивність або упередженість, що є підставами для відводу, визначеними ст.36 ЦПК України, крім того підстави заявленого відводу стосуються процесуальних дій судді при розгляді справи, порядок оскарження яких передбачений у інший спосіб, а інших даних, які б викликали сумнів в об`єктивності та неупередженості судді Шалагінової А.В. в заяві не наведено.

Доводи заяви фактично зводяться до незгоди заявника з процесуальними рішеннями судді при розгляді справи, а заявником не надано доказів існування критеріїв суб`єктивної чи об`єктивної безсторонності судді, а відтак, заява ОСОБА_1 про відвід судді Шалагінової А.В. задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.36, 37, 40, 258-261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Шалагінової Анастасії Володимирівни від участі у розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Комунальної установи «Запорізький обласний контактний центр» Запорізької обласної ради, директора Комунальної установи «Запорізький обласний контактний центр» Запорізької обласної ради Савенкової Ольги Олександрівни про зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: А.Б.Алєксєєнко