Справа № 657/138/21

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06.10.2021 Каланчацький районний суд Херсонської області
головуючого судді Максимович І. В.
за участі секретаря судового засідання Боровинської С.В.,
за участі представника позивача ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Каланчацького районного суду Херсонської області цивільну справу № 657/138/21 за позовом
Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 .
Відповідач1: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , фактично проживає: АДРЕСА_2 .
Відповідач2: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає: АДРЕСА_3 .
Відповідач3: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , фактично проживає: АДРЕСА_4 .
Відповідач4: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ,
Відповідач5: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , адреса: АДРЕСА_1 .
Предмет позову: Про визнання права власності на спадкове майно,-
Представник позивача ОСОБА_1 звернулась до суду в інтересах ОСОБА_2 з позовом до відповідачів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та просить: визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 право власності на житловий будинок АДРЕСА_5 , в порядку спадкування після смерті чоловіка ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 .
В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_8 помер ОСОБА_8 , про що зроблено відповідний актовий запис за № 343, складений 05.12.2019 року Каланчацьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області.
Після смерті ОСОБА_8 залишилось спадкове майно, яке складається із житлового будинку АДРЕСА_5 .
Разом з спадкодавцем у будинку були зареєстровані його дружина позивач у справі ОСОБА_2 , доньки: ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 та сини: ОСОБА_7 , ОСОБА_6 .
25 грудня 2020 року ОСОБА_2 отримала при зверненні до нотаріуса постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки правовстановлюючі документи на будинок відсутні.
Разом з тим, факт наявності у спадкодавця зазначеного житлового будинку підтверджується довідкою, виданою радгоспом «Колос» про те, що ОСОБА_8 продано будинок, наказ про продаж житлового будинку, виписка із протоколу засідання профкому радгоспу про надання згоди на продаж будинку та акт оцінки будинку, а також технічним паспортом, виданий КП «Херсонським бюро технічної інвентаризації» ХОР від 15.12.2016 року.
У зв`язку з цим представник позивача просила суд задоволити позовні вимоги та визнати за позивачкою ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за законом на домоволодіння.
Позивач: ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась,причину неявки суду не повідомила. Про час, дату та місце розгляду справи повідомлялась належним чином.
Представник позивача ОСОБА_1 (діє згідно доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги від 16.12.2020 року №205-2020, довіреність від 16.12.2020) в судовому засіданні заявлені позивачем вимоги підтримала та просила їх задоволити з підстав, викладених в позовній заяві.
Відповідачі: ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 в судове засідання не з`явились, однак подали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності. Проти задоволення позову не заперечують.
Ухвалою судді від 17.02.2021 року відкрито провадження, по справі призначено підготовче судове засідання та вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 16.06.2021року закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до розгляду. 20.07.2021 Ухвала про витребування спадкової справи. Будь-яких інших процесуальних дій по справі не вчинялося.
Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.
Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
Суд, вивчивши, перевіривши матеріали справи, прийшов до наступного.
Судом встановлено наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини. ІНФОРМАЦІЯ_8 помер ОСОБА_8 , про що зроблено відповідний актовий запис за № 343, складений 05.12.2019 року Каланчацьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області.
Після смерті ОСОБА_8 відкрилася спадщина, до складу якої входить домоволодіння, розташоване в АДРЕСА_5 . Позивач ОСОБА_2 позбавлена можливості належним чином оформити свої спадкові права на домоволодіння, оскільки правовстановлюючі документи на будинок відсутні.
Позивач є дружиною покійного ОСОБА_8 , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 від 28.11.2020 року, актовий запис №696, видане повторно Каланчацьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса).
Водночас постановою про відмову в чиненні нотаріальної дії Каланчацької державної нотаріальної контори від 25 грудня 2020 року позивачу повідомлено про неможливість видати свідоцтво про право на спадщину за законом на нерухоме майно, що розташоване за адресою: АДРЕСА_5 , оскільки в силу вимог підпункту 4.14 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов`язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження зазначених обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані обставини. П.4.15 Порядку встановлено, що свідоцтво про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві.
Таким чином, позивач не може оформити право власності в порядку спадкування за законом після смерті свого чоловіка ОСОБА_7 на домоволодіння, розташоване за адресою: АДРЕСА_5 , оскільки нотаріус не може видати свідоцтво про право власності на будинок за відсутності на нього належних правовстановлюючих документів.
Водночас судом встановлено, що вказаний житловий будинок належав за життя спадкодавцю ОСОБА_7 та факт його наявності у спадкодавця підтверджується довідкою, виданою радгоспом «Колос» про те, що ОСОБА_8 продано будинок, наказ про продаж житлового будинку, виписка із протоколу засідання профкому радгоспу про надання згоди на продаж будинку та акт оцінки будинку, а також технічним паспортом, виданим КП «Херсонським бюро технічної інвентаризації» ХОР від 15.12.2016 року.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.3 ст. 46 ЦК України ).
Таким чином часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_8 є день його смерті, тобто ІНФОРМАЦІЯ_8 .
Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст. 1269 ЦК України).
Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Виходячи зі змісту ст. 392 ЦК України право власності встановлюється в судовому порядку, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.
Згідно зі ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав може бути визнання права власності.
У п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7"Про судову практику у справах про спадкування" зазначено, що за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Відповідно до постанови Верховного Суду України від 23 січня 2013 року у справі № 6-164цс12 у спадкоємця, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають із часу відкриття спадщини. Такий спадкоємець може захищати свої права володіння та користування спадковим майном відповідно до глави 29 ЦК України.
Згідно з листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», найпоширенішою причиною звернення особи до суду в справах про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування є неможливість спадкоємцями, які прийняли спадщину, оформити своє право на спадщину в нотаріальній конторі з причин відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно на ім`я спадкодавця та/або відсутності державної реєстрації нерухомого майна спадкодавцем. Такі випадки характерні для сільської місцевості, де право власності на житловий будинок за спадкодавцем підтверджується лише записом в погосподарській книзі сільської ради та тривалим фактом володіння цим майном особою, яка померла. Перші власники не оформляли документи на належне їм нерухоме майно та не реєстрували його в органах БТІ, а тому спадкоємець не може отримати у нотаріуса свідоцтво про право на спадщину і його право має бути визнано в судовому порядку.
Таким чином, на думку суду, право на отримання правовстановлюючого документу на нерухоме майно, має особа, яка є власником цього майна, дане право нерозривно пов`язане з особою спадкодавця, а тому після його смерті спадкоємець не має можливості отримати правовстановлюючий документ на спадкове майно в позасудовому порядку.
Враховуючи, що визнання права власності на спадкове майно є винятковим способом захисту, який має застосовуватися якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню, оскільки відсутність у спадкодавця правовстановлюючих документів на спадкове майно унеможливлює оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.
Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.
За таких обставин, беручи до уваги наявність заповіту, визнання позову відповідачами, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_2 , представник позивача: адвокат Кушнеренко Тамара Валеріївна до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 . ОСОБА_7 про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 право власності на житловий будинок АДРЕСА_5 , в порядку спадкування після смерті чоловіка ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Херсонського Апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Суддя: Максимович І. В.
Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст.265 ЦПК України:
Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 .
Відповідач1: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , фактично проживає: АДРЕСА_2 , ІПН невідомо.
Відповідач2: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає: АДРЕСА_3 ., ІПН невідомо.
Відповідач3: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , фактично проживає: АДРЕСА_4 , ІПН невідомо.
Відповідач4: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса: АДРЕСА_1 , ІПН- невідомо.
Відповідач5: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , адреса: АДРЕСА_1 , ІПН невідомо.