ЧЕРНІГІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

21 вересня 2021 року м. Чернігів

Унікальний номер справи № 750/5499/21

Апеляційне провадження № 22-ц/4823/1411/21

Чернігівський апеляційний суд в особі судді Бобрової І.О. вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за апеляційними скаргами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду м.Чернігова від 13 серпня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на період навчання дитини,

в с т а н о в и в :

рішенням Деснянського районного суду м.Чернігова від 13 серпня 2021 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 звернулись з апеляційними скаргами, за якими не може бути відкрито апеляційне провадження з огляду на наступне.

Щодо апеляційної скарги ОСОБА_1 .

На порушення вимог п.2 ч.2 статті 356 ЦПК України в апеляційній скарзі не зазначено щодо скаржниці ОСОБА_1 номери засобів зв`язку та електронної пошти, офіційної електронної адреси.

Надання суду вказаної інформації разом із заявою про повідомлення сторони через електронну адресу чи SMS- інформування сприятиме оперативному розгляду справи.

Тому, скаржниці необхідно усунути вказані недоліки та відповідно до вимог ч.4 ст.356 ЦПК України надати виправлену апеляційну скаргу відповідно до кількості учасників справи.

Щодо апеляційної скарги ОСОБА_2 .

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 ставить питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, посилаючись на те, що копію оскаржуваного рішення ним досі не отримано, про наявність рішення дізнався з Єдиного державного реєстру судових рішень, згідно з яким рішення зареєстровано 14.08.2021, оприлюднено 16.08.2021.

Відповідно до положень частини 1 та 2 ст.354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване рішення суду постановлено 13.08.2021. В судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду. Повний текст рішення суду виготовлено 13.08.2021.

Останній день подачі апеляційної скарги на рішення суду закінчився 13.09.2021.

Апеляційна скарга подана скаржником через відділення поштового зв`язку 13.09.2021 (а.с.107 конверт ).

З огляду на обставини викладені вище, суд приходить до висновку, що відсутні підстави для розгляду клопотання ОСОБА_2 про поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки строк ним не пропущений.

Однак апеляційне провадження за даною апеляційною скаргою не може бути відкрито через те, що скаржником ОСОБА_2 не сплачено судовий збір.

ОСОБА_2 звернувся з клопотанням про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги посилаючись на те, що він протягом 2020 року і на даний час є безробітним, жодного доходу за 2020 2021 роки він немає, водночас на його утриманні перебуває непрацездатна матір ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка відповідно до ст.10 Закону України «Про основні засади соціального захисту ветеранів праці та інших громадян похилого віку в Україні» є особою похилого віку, з якою він проживає в її будинку. Крім того будь-яке нерухоме та рухоме майна в нього відсутнє. А тому, враховуючи положення ст.8 Закону України «Про судовий збір», просить звільнити його від сплати судового збору.

В задоволенні заявленого клопотання слід відмовити виходячи з наступного.

Відповідно до ст.136 ЦПК України, ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland") від 26 липня 2005 року; "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland") від 26 липня 2005 року).

Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору (постанова Верховного Суду від 02 грудня 2020 року, справа N 188/706/18).

Розглядаючи клопотання ОСОБА_2 , суд виходить з того, що скаржник є особою працездатного віку, на обліку в державній службі зайнятості як такий, що шукає роботу не перебуває, тому статусу «безробітний» не має. Дані про його непрацездатність матеріали справи не містять. Твердження скаржника про те, що на його утриманні знаходиться матір похилого віку матеріалами справи не підтверджено. Здійснення утримання передбачає, окрім іншого, матеріальне утримання, проте будь-яких даних щодо розміру та джерел доходів скаржник не зазначив, навпаки у відзиві на позовну заяву відповідач вказав, що «єдиним джерелом існування є мізерна пенсія матері» (а.с.27). Надані ОСОБА_2 відомості з Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування Пенсійного фонду України, а також Відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків не є доказами незадовільного майнового стану відповідача з огляду на його твердження щодо утримання непрацездатної матері.

Посилання ОСОБА_2 на неможливість працевлаштуватися через здійснення ним догляду за своєю непрацездатною матір`ю ОСОБА_3 не підтверджено відповідними доказами, зокрема, ним не надано документів на підтвердження того, що його матір потребує сторонньої допомоги і саме він здійснює догляд за особою, що потребує постійного стороннього догляду. Про отримання будь-якої компенсації у зв`язку із здійсненням догляду за матір`ю в порядку статті 13 Закону України «Про соціальні послуги» та його реєстрацію як надавача соціальної послуги апелянтом даних не надано. Стаття 10 Закону України «Про основні засади соціального захисту ветеранів праці та інших громадян похилого віку в Україні», на яку посилається заявник як на підставу для звільнення його від оплати судового збору, не вказує на те, що будь-яка особа похилого віку потребує сторонньої допомоги.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі», вимога сплатити збори цивільним судам у зв`язку з порушенням справ, вирішити які просять заявники, не може вважатися обмеженням права на звернення до суду, тобто такою, що сама по собі несумісна з гарантіями пункту 1 ст.6. Суд наголосив на тому, що це положення не дає підстав для висновку про беззастережність права на безоплатність провадження у цивільній справі.

З огляду на вказане вище в задоволенні заявленого клопотання слід відмовити.

Відповідно до п.п.6 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» при подачі апеляційної скарги на рішення суду сплачується 150 відсотків ставки, що підлягало сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до п.п. 1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатної особи.

Розмір судового збору, який мав сплатити скаржник, становить 1362 грн за наступними реквізитами:

отримувач коштів: УК у м. Чернігові / м. Чернігів / 22030101

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37972475

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

рахунок отримувача: UA0025739

код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;_______ (код клієнта за ЄДРПОУ)(доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Чернігівський апеляційний суд.

На підтвердження сплати суду слід надати оригінал платіжного документа.

Окрім сплати судового збору, відповідачеві слід привести апеляційну скаргу у відповідність з вимогами ст.356 ч.2 п.2 ЦПК України, зокрема вказати в апеляційній скарзі номери засобів зв`язку, електронної пошти, офіційної електронної адреси.

Посилання скаржника на відсутність в нього адреси електронної пошти є сумнівним, з огляду на реєстрацію ОСОБА_2 в «електронному кабінеті водія», про що свідчить наданий ним витяг на а.с.116.

Надання суду вказаної інформації разом із заявою про повідомлення сторони через електронну адресу чи SMS- інформування сприятиме оперативному розгляду справи.

Виправлену апеляційну скаргу слід надати разом з відповідною кількістю примірників.

Враховуючи наведене, апеляційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 слід залишити без руху з наданням строку для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись ст. 136, 185, 356, 357 ЦПК України,

у х в а л и в :

В задоволенні клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду м.Чернігова від 13 серпня 2021 року залишити без руху, надавши 5-денний строк з дня отримання копії даної ухвали:

- ОСОБА_1 - для приведення апеляційної скарги у відповідність зі ст.356 ЦПК України та подачі належної кількості копій апеляційної скарги;

- ОСОБА_2 для оплати судового збору в сумі 1362 грн, надання до Чернігівського апеляційного суду оригіналу платіжного документа та для приведення апеляційної скарги у відповідність зі ст.356 ЦПК України й подачі належної кількості копій апеляційної скарги.

Копію ухвали направити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Роз`яснити скаржникам, що в разі не усунення вказаних недоліків у встановлений строк, апеляційні скарги будуть визнані неподаними і повернуті

Суддя І.О. Боброва