БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/182/21
Справа № 356/115/21
Р І Ш Е Н Н Я(заочне)

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.09.2021 Березанський міський суд Київської області

у складі головуючого судді Голік Г.К.

з участю секретаря Бейгул Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Березань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів шляхом зміни способу їх присудження та стягнення пені за прострочення сплати аліментів

В С Т А Н О В И В:

06.04.2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаним позовом посилаючись при цьому на те,що згідно рішення Березанського міського суду Київської області від 05.08.2014 року з відповідача на її користь щомісячно стягуються аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 600 гривень його доходу, починаючи з 10.06.2014 року і до досягнення дитиною повноліття. На виконання зазначеного рішення суду було видано виконавчий лист справа №356/783/14-ц ,який було пред`явлено до примусового виконання Балаклійському районному відділу ДВС ГТУЮ у Харківській області.12.03.2018 року матеріали виконавчого провадження було передано до Березанського міського ВДВС ГТУЮ у Київській області.На даний час вказаних аліментів на утримання дитини не вистачає.Відповідач фізично здоровий, не має обмежень у працездатності,працює,аліментів на користь інших дітей не сплачує, а тому зможе сплачувати аліменти в розмірі 1/3 частки з усіх видів заробітку(доходу),але не менше мінімального розміру встановленого законом.У відповідача змінився матеріальний стан з часу ухвалення рішення суду,а саме як вбачається з матеріалів виконавчого провадження останній офіційно працевлаштований у ПрАТ «Новий стиль», Харківська обл.,м.Харків та придбав автомобіль OPEL INSIGNIA,державний номерний знак НОМЕР_1 . Вважає,що за даних обставин розмір аліментів підлягає зміні шляхом зміни способу їх стягнення та присудження. Відповідач протягом тривалого часу не сплачує аліменти, які присудженні вищевказаним рішенням суду та допустив утворення заборгованість по сплаті щомісячних сум аліментів, вважає за необхідне стягнути із відповідача пеню за прострочення сплати аліментів. Згідно розрахунку заборгованості боржника по аліментах станом на 01.03.2021 заборгованість відповідача по аліментах становить 43 402,59 грн.Сума неустойки(пені) за період з 01.03.2018 - 30.03.2021 становить 194 054,76 грн. При цьому враховуючи те,що згідно ч.1 ст.196 СК України, сума пені не може бути більшою ніж 100% заборгованості по аліментам на дитину, тобто не більше 43 402,59 гривень,підлягає стягненню з відповідача в якості пені по сплаті аліментів саме сума в розмірі 43 402,59 грн. Просить змінити розмір аліментів(шляхом зміни способу їх стягнення),що стягуються згідно рішення Березанського міського суду Київської області від 5 серпня 2014 року,з ОСОБА_2 ,на користь ОСОБА_1 ,на утримання неповнолітньої доньки- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,з 600 гривень на 1/3 частину усіх видів заробітку (доходу),але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку,щомісячно до досягнення дитиною повноліття. Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 пеню за прострочення по сплаті аліментів в розмірі 43 402,59 гривень.

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 13.04.2021 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 11 травня 2021 року на 10 годину 00 хвилин.

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 01.06.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 24 червня 2021 року на 11 годину 00 хвилин.

Позивач в судове засідання не з`явилась, належним чином повідомлена про час та місце слухання справи, направила через канцелярію суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує.

Відповідач ОСОБА_2 в підготовчі судові засідання призначені на 11.05.2021, 01.06.2021 та в судові засідання призначені 24.06.2021, 30.08.2021, 28.09.2021 не з`явився .Повістки направлялися за зареєстрованою адресою проживання, поштові конверти повернулися з відміткою «адресат відсутній).

Разом з тим ,відповідач викликався відповідно до вимог ч.11 ст.128 ЦПК України через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України в судові засідання призначені на 24.06.2021, 30.08.2021, 28.09.2021року. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Суд вважає до відповідач належним чином повідомлений про розгляд справи відповідно до вимог ст.128,133 ЦПК України.

Відповідач, належним чином повідомлений, в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, від нього не надходило заява про розгляд справи за його відсутності, ним не подано відзиву, в справі достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути заочно справу без відповідача на підставі наявних у справі доказів з ухваленням заочного рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

В судовому засіданні встановлено.

За правилами статей 2, 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до частини 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК).

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 02.11.2007 року ,від якого мають неповнолітню дитину ОСОБА_3 (а.с.19,26).

Декларацією прав дитини, прийнятою Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, у принципі 6 проголошено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Вона повинна, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю своїх батьків і в усякому випадку в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості.

Відповідно до ст. 150 Сімейного Кодексу України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної освіти, готувати її до самостійного життя. Передача дитини на виховання іншим особам не звільняє батьків від обов`язку батьківського піклування щодо неї.

Відповідно до ст. 180 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Як убачається з наявних у справі доказів, рішенням Березанського міського суду Київської області від 05.08.2014 року , стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 ,аліменти на утримання ОСОБА_3 , у розмірі 600 гривень, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку,починаючи з 10 червня 2014 року і до досягнення нею повноліття(а.с.27-28)

Постановою головного державного виконавця Балаклійського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області від 04.10.2016 року відкрито виконавче провадження за виконавчим листом №356/783/14-ц виданий 15.08.2014 Березанським міським судом Київської області про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , аліменти на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 600,00 гривень щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 10.06.2014 року і до досягнення нею повноліття(а.с.22)

Постановою головного державного виконавця Балаклійського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області від 12.03.2018 року передано виконавчий документ : виконавчий лист №356/783/14-ц виданий 15.08.2014 Березанським міським судом Київської області до Березанського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області(а.с.23)

Під ухиленням від сплати аліментів закон розуміє як пряму відмову від надання утримання, так і різні дії (бездіяльність) зобов`язаної особи, спрямовані на повне або часткове ухилення від сплати аліментів; приховання особою дійсного розміру свого заробітку (доходу); зміну роботи або місця проживання з метою запобігання сплати аліментів; приховання свого місцезнаходження; інші дії, що свідчать про намір особи ухилитися від виконання обов`язків щодо утримання.

За даними, які викладено у розрахунку заборгованості по аліментах, Березанського міського відділу державної виконавчої служби центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Київ)від. 17.03.2021 року вих. №2937, згідно виконавчого листа №356/783/14-ц виданого 15.08.2014 року, Березанським міським судом Київської області ОСОБА_2 зобов`язаний сплачувати аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 600,00 гривень,щомісячно , але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку,починаючи з 10.06.2014 року і до досягнення нею повноліття, вбачається ,що згідно розрахунку заборгованості Балаклійського РВ ДВС від 01.03.2018 року,вих..№3118,заборгованість станом на 01.03.2018 року становить 25200,00 гривень . Заборгованість по сплаті аліментів станом на 01.05.2020 року становить 31797,09 грн. (а.с.15-16).

Відповідно до розрахунку заборгованості зі сплати аліментів за період з 10.06.2014 року по 30.04.2020 року ,від 17.03.2021 року №2937,вбачається,що згідно з виконавчим листом №356/783/14-ц виданого 15.08.2014 року Березанським міським судом Київської області про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліментів на утримання ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 600,00 гривень щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку,починаючи з 10.06.2014 року і до досягнення нею повноліття, вбачається ,що заборгованість по сплаті аліментів станом на 01.05.2020 року становить 31797,09 грн.,згідно розрахунку від 19.05.2020 року,вих..№5764.Заборгованість по сплаті аліментів станом на 01.03.2021 року становить 43402,59 гривень(а.с.17-18)

Відповідно до розрахунку заборгованості зі сплати аліментів - за період з 10.06.2014 року по 30.04.2020 року, заборгованість станом на 01.03.2018 року становить 25200,00 гривень. Боржником за період з 01.12.2017 року по 28.02.2018 року сплачено аліменти в розмірі 18225,41 грн.,що підтверджується заявою стягувача від 01.09.2021 року,вх..№2206,отже заборгованість станом на 01.03.2018 року становить : 6974,59(25200-18225,41). Заборгованість по сплаті аліментів станом на 01.03.2021 року становить 44600,09 гривень(а.с. 65-67)

Порядок стягнення аліментів на утримання дітей визначено ст.ст. 194-197 СК України та ст.74 Закону України «Про виконавче провадження» (надалі - Закон).

Відповідно до статті 51 Конституції України та статті 180 СК України батьки зобов`язанні утримувати своїх дітей до досягнення ними повноліття.

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина (частина третя статті 181 СК України).

У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій сумі, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця.

Тобто в разі несплати аліментів у поточному місяці з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, наслідком чого є відповідальність у вигляді неустойки.

Згідно з частинами першою, другою статті 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.

Отже, відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК України. Обов`язок доведення відсутності вини у виникненні заборгованості зі сплати аліментів покладається на боржника.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Судом встановлено факт неповного виконання платником аліментів ОСОБА_2 рішення суду про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, що підтверджено розрахунком заборгованості, складеним державним виконавцем, що є підставою для стягнення пені відповідно до частини другої статті 196 СК України.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18) відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02 листопада 2016 року у справі № 6-1554цс16, від 16 березня 2016 року у справі № 6-2589цс15, від 03 лютого 2016 року у справі № 6-1477цс15 та від 16 березня 2016 року у справі № 6-300цс16, і дійшла висновку, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на один відсоток.

Тлумачення статті 196 СК України свідчить про те, що відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин. Перелік причин з яких утворилась заборгованість не з вини платника аліментів не є вичерпним і може встановлюватись судом у кожному випадку окремо на підставі поданих доказів.

Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства (частина дев`ята статті 7 СК України).

Згідно зі статтею 8 СК України, якщо особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, батьками та дітьми, іншими членами сім`ї та родичами не врегульовані цим Кодексом, вони регулюються відповідними нормами ЦК України, якщо це не суперечить суті сімейних відносин.

Відповідно до частини першої статті 9 ЦК України положення цього Кодексу застосовуються до врегулювання відносин, які виникають у сферах використання природних ресурсів та охорони довкілля, а також до трудових та сімейних відносин, якщо вони не врегульовані іншими актами законодавства.

Тлумачення статті 8 СК України та частини першої статті 9 ЦК України дозволяє зробити висновок, що положення ЦК України субсидіарно застосовуються для регулювання сімейних відносин.

Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (частини перша та друга статті 614 ЦК України).

Тлумачення вказаних норм свідчить, що стягнення пені, передбаченої абзацом 1 частини першої статті 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти.

У СК України не передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. Очевидно, що в такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості, і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів.

Відповідний правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 661/905/19, провадження № 61-16670сво19.

Аналізуючи зібрані по справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позивачем правомірно пред`явлені позовні вимоги в частині стягнення з відповідача неустойки(пені) за прострочення сплати аліментів на утримання малолітньої дитини, як це передбачено ч.1 ст.196 Сімейного кодексу України, оскільки в межах розгляду даної справи доведено, що відповідач ухиляється від виконання рішення суду щодо сплати аліментів на утримання неповнолітньої дитини, у зв`язку з чим виникала заборгованість по сплаті аліментів, що підтверджується розрахунком заборгованості, складена державним виконавцем.

березень місяць 2018 6570,00 грн. (600 х 1% х 1095 днів)

квітень місяць 2018 6390,00грн. (600 х 1% х 1065 днів)

травень місяць 2018 6198,00 грн. (600 х 1% х 1033 дні)

червень місяць 2018 6018,00грн. (600 х 1% х 1003 дні)

липень місяць 2018 5832,00 грн. (600 х 1% х 972 дні)

серпень місяць 2018 5646,00грн. (600 х 1% х941 день)

вересень місяць 2018 5466,00грн. (600х1%х911 днів)

жовтень місяць 2018 5280,00 грн. (600 х 1% х 880 днів)

листопад місяць 2018 5100грн. (600 х 1% х 850 днів)

грудень місяць 2018 4914,00 грн. (600 х 1% х 819 днів)

січень місяць 2019 4728,00грн. (600 х 1% х 788 днів)

лютий місяць 2019 4560грн. (600х1%х 760 днів)

березень місяць 2019 4374,00 грн. (600 х 1% х 729 днів)

квітень місяць 2019 4194,00 грн. (600 х 1% х 699 днів)

травень місяць 2019 4008,00 грн. (600 х 1% х 668 днів)

червень місяць 2019 3828,00грн. (600 х 1% х 638 днів)

липень місяць 2019 3642,00 грн. (600 х 1% х 607 днів)

серпень місяць 2019 3456,00грн. (600 х 1% х 576 днів)

вересень місяць 2019 3276,00 грн. (600 х 1% х 546 днів)

жовтень місяць 2019 3090,00 грн. (600 х 1% х 515 днів)

листопад місяць 2019 2910,00грн. (600 х 1% х 485 днів)

грудень місяць 2019 2724,00 грн. (5600 х 1% х 454 днів)

січень місяць 2020 2538,00рн. (600 х 1% х 423 дні)

лютий місяць 2020 2364,00 грн. (600 х 1% х 394 дні)

березень місяць 2020 2178,00 грн. (600 х 1% х 363 дні)

квітень місяць 2020 1998,00 грн. (600 х 1% х 333 дні)

травень місяць 2020 1812,00 грн. (600х1%х 302 дні)

червень місяць 2020 1632,00грн. (600 х 1% х 272 дні)

липень місяць 2020 1446,00 грн. (600 х 1% х 241 днів)

серпень місяць 2020 1260,00грн. (600 х 1% х 210 днів)

вересень місяць 2020 1080,00 грн. (600 х 1% х 180 днів)

жовтень місяць 2020 894,00грн. (600 х 1% х 149 днів)

листопад місяць 2020 714,00грн. (600 х 1% х 119 днів)

грудень місяць 2020 528,00 грн. (600 х 1% х 88 днів)

січень місяць 2021 342,00грн. (600 х 1% х 57 днів)

лютий місяць 2021 174,00 грн. (600 х 1% х 29 днів)

А всього пеня, що підлягає стягненню з відповідача за період з 01.03.2018 року по 01.03.2021року включно ,становить - 124164,00гривень.

За змістом положень ч. 1 ст. 20 Сімейного кодексу України до вимог, що випливають із сімейних відносин, позовна давність не застосовується, крім випадків, передбачених частиною другою статті 72, частиною другою статті 129, частиною третьою статті 139 цього Кодексу.

При цьому враховуючи вимоги ч.1 ст.196 СК України, відповідно до якої сума пені не може бути більшою ніж 100% заборгованості по аліментам на дитину. Зважаючи на те,що заборгованість по аліментах за період з 01.03.2018 року по 03.02.2021 року становить 44600,09 гривень,тому пеня за прострочення сплати аліментів у урахуванням положень ст.196 СК України підлягає до стягнення в розмірі 44600,09 гривень .

У частині першій статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Відповідно до частини третьої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Частиною першою статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

Згідно зі статтями 150, 180 Сімейного кодексу Українибатьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, матеріально утримувати дитину до повноліття.

Відповідно до положень статті 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Частиною другою статті 182 СК України у редакції Закону України від 03 липня 2018 року № 2475-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо створення економічних передумов для посилення захисту права дитини на належне утримання» встановлено, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Згідно з частиною першої статті 192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим кодексом.

Враховуючи зміст статей 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів один із батьків дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища платника аліментів може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

Розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. Якщо суд встановить, що матеріальне становище платника аліментів, дозволяє йому утримувати дитину, він може збільшити розмір аліментів (частку заробітку (доходу), яка буде стягуватися як аліменти на дитину), що підлягає стягненню з платника аліментів. Свідченням зміни матеріального становища платника аліментів є зміна доходів, витрат, активів тощо. Під зміною сімейного стану розуміється з`явлення у сім`ї платника або одержувача аліментів осіб, яким вони за законом зобов`язані надавати утримування і які фактично знаходяться на їх утриманні. Таким чином, особа, яка одержує аліменти - одержувач аліментів, може звернутися до суду з позовом про збільшення розміру аліментів на дитину, якщо погіршилося його матеріальне становище, сімейний стан чи стан його здоров`я або ж покращилося матеріальне становище, сімейний стан чи стан здоров`я платника аліментів.

Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів (абзац другий частини третьої статті 181 СК України).

Відповідно до статті 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою.

Отримувати підвищений мінімальний розмір аліментів - це безумовне право, визначене законом, яке захищається в судовому порядку саме в інтересах дитини.

Згідно зі статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд встановивши фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для вирішення справи, оцінивши подані позивачем докази, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог та визначення розміру аліментів на утримання ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/3 частки від всіх видів заробітку (доходу) відповідача, але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, оскільки ОСОБА_2 придбав автомобіль(а.с.25), а раніше визначений судом розмір аліментів 600 гривень , є меншим, ніж визначний законом як мінімальний прожитковий мінімум для дітей (віком від 6 до 18 років - до 2 618 грн), отже недостатнім для забезпечення належного утримання дитини і її гармонійного розвитку.

Відповідач не надав належних доказів на підтвердження неможливості виконувати свій обов`язок по утриманню дитини у визначений судом спосіб.

Керуючисьст.ст.2,12,13,19,76 ,81 ,178,258,259,263,265,280,283 ЦПК України,ст.ст.7,8,141,150,180,181,192,196 , ст.ст.9,614 ЦК України, суд -

У Х В А Л И В:

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН: НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 неустойку(пеню) за прострочення сплати аліментів за період з 01.03.2018 року по 01.03.2021 року включно у розмірі 43402 (сорок три тисячі чотириста дві)гривні 59 копійок .

Змінити розмір аліментів, який було встановлено рішенням Березанського міського суду Київської області від 05 серпня 2014 року.

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН: НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 у розмірі 1/3 частки від всіх видів заробітку (доходу) відповідача, але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням законної сили і до досягнення дитиною повноліття.

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН: НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 у дохід держави судовий збір у розмірі 1816(одна тисяча вісімсот шістнадцять)гривень 00 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відповідно до п. 15.5 Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Апеляційна скарга на рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення в Київський апеляційний суд через Березанський міський суд. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи(вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Г. К. Голік