441/788/21 2/441/429/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.09.2021 Городоцький районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді - Яворської Н .І.,

за участю секретаря - Цап І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Городок Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

позивачка звернулась до суду із позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабця ОСОБА_4 . Після її смерті залишилося спадкове майно, а саме житловий будинок та земельна ділянка, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 . Іншими спадкоємцями окрім неї є дочка ОСОБА_5 , син ОСОБА_3 та чоловік ОСОБА_3 . Вказане спадкове майно належало бабці на праві особистої власності, оскільки таке вона успадкувала, тобто воно не є спільною сумісною власністю подружжя.

Після смерті бабці з`ясувалось, що вона склала заповіт на її ім`я, проте оригінал заповіту був втрачений. Дізнавшись про заповіт вона звернулась до адвоката та отримала у нотаріуса витяг та копію заповіту.

Маючи намір прийняти спадщину, вона звернулася до нотаріальної контори в м. Городок, проте у прийнятті заяви їй було відмовлено та роз`яснено, що необхідно звернутись до суду для встановлення додаткового строку на отримання спадщини після смерті бабці.

Зазначає, що пропущений строк є незначним, а саме спадкодавець померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , закінчення шестимісячного строку припадає на 31.03.2021.

Враховуючи те, що вона не знала про наявність заповіту, а дізналась про нього лише 2021 року, вважає, що поважність причини пропуску строку прийняття спадщини є об`єктивною, а тому просить визначити додатковий строк у один місяць для прийняття спадщини після смерті бабці ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Городоцького районного суду Львівської області від 20.04.2021 відкрито провадження у справі.

Позивачка до суду не з`явилась, її представник 17.09.2021 подав заяву про розгляд справи у їх відсутності. Позовні вимоги підтримують повністю та просить задовольнити.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , та ОСОБА_5 до суду не з`явились, подали 17.09.2021 заяви, про розгляд справи у їх відсутності, зазначили, що спору щодо майна немає, просять позов задовольнити.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Згідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, проаналізувавши підстави позовної заяви, дослідивши зібрані у справі докази, суд вважає, що позов підставний та підлягає задоволенню.

Із копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 вбачається, що ОСОБА_4 (спадкодавець) померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 10).

З копії витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 21229235 від 11.12.2008, домоволодіння на АДРЕСА_1 , належить на праві приватної власності ОСОБА_4 (а.с.8).

З копії витягу від 07.09.2020 земельна ділянка з кадастровим номером :14:004:0048 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) належала на праві приватної власності ОСОБА_4 (а.с.9).

Позивачка стверджує, що пропустила встановлений законом строк по причині того, що вона не знала про наявність заповіту, а коли дізналася, було виявлено, що оригінал такого втрачено, у зв`язку з чим адвокат здійснив адвокатський запит, щодо надання копії заповіту від 08.09.2020, однак приватним нотаріусом Городоцького районного нотаріального округу Львівської області, йому було відмовлено у видачі такого (а.с.25-26).

Згідно копії заповіту зареєстрованого у реєстрі за №1555 від 08.09.2020, ОСОБА_4 , на випадок її смерті заповіла ОСОБА_1 житловий будинок та земельну ділянку, кадастровий номер :14:004:0048 за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 39).

Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частина 1 ст. 1269 ЦК України встановлює, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини частиною 1 ст.1270 ЦК України встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право па спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вказано у постанові ВС/КЦС (справа № 565/1145/17 від 26.06.19) поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Як вбачається із матеріалів справи, спадщина після смерті ОСОБА_4 відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким чином строк для прийняття спадщини, встановлений ст.1270 ЦК України, закінчився 19.03.2021, згідно інформаційної довідки (а.с. 37) заповіт від 08.09.2020 - чинний.

З огляду на вищенаведене, суд визнає поважною причину пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_4 оскільки вона не знала про наявність заповіту.

За наведеного, суд приходить до висновку про необхідність визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його сестри.

Відповідно до ст.141 ЦПК України, суд вирішуючи питання судового збору залишає такий за позивачкою.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 81,89, 141, 263, 264, 265, 354 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , жительці с. Дроздовичі, Львівської області) додатковий строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті бабці ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 у один місяць, з дня вступу рішення в законну силу.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Наталія ЯВОРСЬКА