Справа № 372/3637/19
Провадження 2-1566/21
ухвала

13 вересня 2021 року Обухівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Кравченко М.В.

при секретарі Литвинюк Ю.М.,

за участю представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

19.07.2021 року через канцелярію суду представник відповідача ОСОБА_2 подав зустрічний позов, який в судовому засіданні просив прийняти до розгляду.

Представник позивача ОСОБА_1 заперечив проти прийняття зустрічного до розгляду.

Вирішуючи заяву представника відповідача про прийняття до розгляду зустрічного позову, суд приймає до уваги наступне.

Відповідно до п. п. 2,3 ч.1 ст.43 ЦПК України учасники справи мають право, зокрема, подавати докази, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і їх спільний розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовується положення статті 185 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Суд вважає, що позови взаємопов`язані, стосуються одних і тих самих правовідносин, а саме спору щодо стягнення заборгованості за договором позики, зустрічний позов поданий у строки відповідно до ст. 193 ЦПК України, форма відповідає ст. 175, 177 ЦПК України, спільних їх розгляд є доцільним, тому клопотання представника відповідача слід задовольнити.

06.08.2021 року через канцелярію суду представником відповідача ОСОБА_2 було подано ряд клопотань, зокрема про долучення до матеріалів справи доказів, а саме він просить долучити до матеріалів справи документи на підтвердження сплати судового збору за подання зустрічного позову, про призначення судової почеркознавчої експертизи, обґрунтовуючи яке посилається на невизнання ОСОБА_4 належності йому підписів у документах та про витребування доказів, зокрема просить витребувати з Державної фіскальної служби України (04053, м. Київ, пл. Львівська, 8) інформацію (довідку) з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків стосовно ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в селі Велика Герожанка Миколаївського району Львівської області, РНОКПП відсутній, про що виконана відмітка у паспорті серії НОМЕР_1 , виданому Голосіївським РУ ГУ МВС України в м. Києві 05.07.2012 року) за період з 2006-2016 років, оскільки ця інформація стосується предмета доказування у цій справі, а отримати перелічену інформацію в позасудовому порядку не можливо.

Представник позивача ОСОБА_1 в судовому засіданні заявив клопотання про долучення до матеріалів справи відзиву на зустрічну позовну заяву про визнання договору недійсним, крім того заявив клопотання про визнання явки відповідача ОСОБА_4 обов`язковою та допитати його в безпосередньо в судовому засіданні стосовно обставин дійсності його підписів на договорах позики, а також дійсності його почерку в розписках, які містяться в матеріалах справи, до вирішення судом питань щодо призначення експертиз.

Судом поставлено на обговорення заяви та клопотання представників сторін.

Представник позивача проти клопотань представника відповідача про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи, про витребування доказів заперечив.

Представник відповідача проти клопотання представника позивача про визнання явки відповідача обов`язковою заперечив.

Вирішуючи клопотання представників сторін про долучення до матеріалів справи доказів, суд приймає до уваги наступне.

Відповідно до п.п.2,3 ч.1 ст.43 ЦПК України учасники справи мають право, зокрема, подавати докази, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно ч.2 ст.83 ЦПК України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи.

За таких обставин, враховуючи думку учасників процесу, необхідність забезпечення повноти, всебічності та об`єктивності розгляду справи, суд вважає можливим залучити до матеріалів справи подані представниками сторін письмові докази. Оцінка доказів буде надана на більш пізній стадії процесу.

Вирішуючи клопотання представника позивача про визнання явки відповідача ОСОБА_4 в судове засідання обов`язковою, приймає до уваги наступне.

Реалізація принципу змагальності в цивільному судочинстві спонукає учасників справи та їх представників до використання всіх можливих механізмів захисту права, у зв`язку з чим ними можуть допускатися і певні зловживання. Водночас слід наголосити, що зловживання правом має розглядатися як процесуальне правопорушення виключно за умови встановлення причино-наслідкового зв`язку між зловживанням та завданою шкодою (встановленням певних ризиків) іншому учаснику справи. Тобто зловживання процесуальним правом як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає в порушенні умов належної реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав іншими учасниками справи.

Верховний Суд трактує зловживання як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення, що полягає у зловживанні процесуальними правами, за якого відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав, і визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав (ухвала ВС від 6.09.2018, справа №552/2378/17).

Процесуальні права та обов`язки учасників справи визначені ст. 43 Цивільного процесуального кодексу України. Зокрема, учасники справи мають право: подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, брати участь у дослідженні доказів, ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Водночас учасник справи зобов`язаний: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, подавати усі наявні у нього докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, надавати суду повні й достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду, розглядаючи справу №552/2378/17, визначив зловживання, як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав.

Зловживаючи процесуальними правами, особа може вдатися до дезінформації суду. Мова йде про неповідомлення суду відомостей, які мають значення для справи, введення суду в оману, свідоме викривлення фактів у заяві (рішення ЄСПЛ у справі «Мельник проти України»).

Ознаками зловживання процесуальними правами є: недобросовісність; нечесність; відсутність відкритості поведінки; відсутність поваги до інтересів іншої сторони договору або відповідних правовідносин.

Це підтверджується постановою Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11 листопада 2019 року у справі №337/474/14.

«Основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий цивільний спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законнім діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавства щодо здійснення визначених ним дій» (окрема думка судді Валентини Сімоненко щодо постанови ВС від 02 жовтня 2019 року у справі №750/3021/18).

Таким чином, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Зловживання процесуальними правами не допускається.

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад цивільного судочинства.

Ухилення будь-якої із сторін від участі в судових засіданнях порушує права іншої сторони, тому сторін слід попередити про відповідальність за зловживання процесуальними правами та невиконання процесуальних обов`язків.

Враховуючи те, що існує спір між сторонами, суд вважає, що розгляд справи по суті без сторін не є можливим, це буде суперечити рівності сторін та можуть бути порушені права сторін, а також не буде можливості повно та всебічно розглянути справу.

За таких обставин, явку сторін слід визнати обов`язковою.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення суду у справі Жоффер де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 р.).

Разом з тим, сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України»).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає можливим визнати явку сторін - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 обов`язковою в межах судового розгляду.

Попередити сторони про наслідки ухилення від участі в судовому розгляді цієї цивільної справи.

Вирішуючи клопотання представника відповідача про витребування доказів, суд приймає до уваги наступне.

Відповідно до п. п. 2,3 ч.1 ст.43 ЦПК України учасники справи мають право, зокрема, подавати докази, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до ч.1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Вислухавши представників сторін, перевіривши та дослідивши матеріали справи, враховуючи предмет і зміст позовних вимог, а також з метою повного і всебічного розгляду даної справи, на підставі ст. 84 ЦПК України суд вважає, що клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про витребування доказів підлягає задоволенню.

Суд вважає, що інформація, яку пропонується витребувати у поданому суду клопотанні має значення для правильного вирішення спору та стосується предмета доказування у цивільній справі, тому клопотання слід задовольнити.

За таких обставин, суд вважає необхідним вжити заходи для витребування доказів по цій справі, а саме слід витребувати у Державної фіскальної служби України (04053, м.Київ, пл.Львівська, 8) інформацію (довідку) з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків стосовно ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в селі Велика Герожанка Миколаївського району Львівської області, РНОКПП відсутній, про що виконана відмітка у паспорті серії НОМЕР_1 , виданому Голосіївським РУ ГУ МВС України в м.Києві 05.07.2012 року) за період з 2006-2016 років.

Слід звернути увагу осіб, у яких витребовуються докази на те, що засвідчення копії документів слід здійснити із дотриманням вимог ст. 95 ЦПК України (у новій, чинній на цей час редакції).

Вирішуючи клопотання представника відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи, суд приймає до уваги наступне.

Згідно ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно ч. 1 ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити:

1) характер і ступінь ушкодження здоров`я;

2) психічний стан особи;

3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Згідно ч.1 ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Відповідачем ОСОБА_4 та її представником, не подавались суду висновки експерта, у позасудовому порядку на замовлення відповідача відповідна експертиза не проводилась, при цьому суду не повідомлено відомостей про наявність достатньо об`єктивних перешкод для цього або вжиття відповідачем будь-яких заходів для отримання такого доказу, у позасудовому порядку не було вжито заходів для замовлення проведення експертизи в порядку ст. 106 ЦПК України та Закону України «Про судову експертизу».

Згідно ч.1 ст.108 ЦПК України експертиза проводиться у судовому засіданні або поза межами суду, якщо це потрібно у зв`язку з характером досліджень, або якщо об`єкт досліджень неможливо доставити до суду, або якщо експертиза проводиться за замовленням учасника справи.

Вимоги клопотання приписам ст. ст. 103, 105, 106-108 ЦПК України не відповідають, оскільки достатніх підстав для призначення експертизи саме судом не встановлено з огляду на не вчинення самим відповідачем або його представником будь-яких дій для застосування відповідних повноважень суду, об`єкт дослідження суду не наданий, а розгляд цивільних справ здійснюється на засадах змагальності сторін та диспозитивності цивільного судочинства.

За таких обставин, суд вважає, що задоволення клопотання без достатніх правових підстав буде затягувати розгляд справи та порушуватиме розумні строки її вирішення, оскільки потребує зупинення провадження.

Враховуючи викладене, в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 84, 103, 104, 107 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про визнання договорів недійсними.

Вимоги за зустрічним позовом об`єднати в одне провадження з первісним позовом.

Визначити відповідачу за зустрічним позовом п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої-п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої-п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті.

Роз`яснити, що суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету штрафу у випадках ненадання копії відзиву на позов іншому учаснику справи у встановлений судом строк (ст.148 ЦПК України).

Роз`яснити, що відповідно до ст.54 ЦПК України, якщо в результаті ухвалення судового рішення сторона може набути право стосовно третьої особи або третя особа може пред`явити вимоги до сторони, така сторона зобов`язана сповістити цю особу про відкриття провадження у справі і подати до суду заяву про залучення її до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст.ст. 116-119 ЦПК України.

Клопотання і заяви представників сторін задовольнити частково.

Долучити до матеріалів справи подані в підготовчому засіданні письмові докази.

Визнати явку сторін - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 обов`язковою в межах судового розгляду.

Витребувати у Державної фіскальної служби України (04053, м.Київ, пл.Львівська, 8) інформацію (довідку) з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків стосовно ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в селі Велика Герожанка Миколаївського району Львівської області, РНОКПП відсутній, про що виконана відмітка у паспорті серії НОМЕР_1 , виданому Голосіївським РУ ГУ МВС України в м.Києві 05.07.2012 року) за період з 2006-2016 років.

В задоволенні клопотання представника відповідача про призначення судової почеркознавчої експертизи відмовити.

Продовжити строки підготовчого провадження на строк виконання вимог цієї ухвали.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається: http://ob.ko.court.gov.ua/.

Ухвала в частині зупинення провадження у справі та призначення експертизи може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Обухівський районний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня винесення ухвали, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.В.Кравченко