Дата документу 06.07.2021
Справа № 334/2857/21
Провадження № 2/334/2560/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2021 року Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді Фетісова М.В., за участю секретаря судового засідання Боднар А.А.,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики,

встановив

Представник позивача адвокат Богославський В.А. звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за договором позики від 06.07.2020 у сумі 446 622,86 гривень, яка складається з: 172 988,68 гривень суми основного боргу, що еквівалентно 6 200 доларам США станом на 26.04.2021, 3 634,18 гривень трьох відсотків річних від простроченої суми та 270 000 гривень неустойки.

Позов обґрунтовує тим, що 06.07.2020 між сторонами укладений договір позики. Відповідно до п. 1 Договору Позикодавець передав у власність Позичальника грошові кошти готівкою в сумі 167 400 гривень, що за офіційним курсом НБУ на день посвідчення цього договору (1 долар США - 27 гривень) еквівалентно 6 200 доларам США, на споживчі потреби. Позичальник зобов`язаний повернути Позикодавцеві позику строком до 06.07.2021. Сторони встановили, що розрахунок буде здійснюватися щомісячно не пізніше дванадцятого числа кожного місяця починаючи з наступного, наступним чином: протягом перших 11 місяців щомісячно в сумі не менше ніж 6 750 гривень, що еквівалентно 250 доларам США за офіційним курсом НБУ; залишок суми у розмірі 93 150 гривень, що еквівалентно 3 450 доларам США за офіційним курсом НБУ, має бути сплачено одним платежем протягом 12 місяця, але у строк, що не перевищує встановлений цим договором. У п. 2 Договору встановлено, що грошові кошти, які є предметом цього договору, передані Позикодавцем та одержані Позичальником до підписання цього Договору. Своїм підписом в даному Договорі Позичальник підтверджує факт отримання грошових коштів, які є предметом цього договору, від позикодавця в повному обсязі. У п. 7 Договору сторони погодили, що позика вважається повернутою в момент зарахування грошової суми на банківський рахунок Позикодавця у повному обсязі чи отримання Позикодавцем від позичальника всієї грошової суми, що позичалася з урахуванням умов цього договору, що буде підтверджуватись власноручно написаною Позикодавцем розпискою про отримання грошових коштів. Без цієї розписки позика вважається такою, що не повернута. У разі повного виконання зобов`язання, передбаченого цим договором, Позикодавець повинен повернути Позичальнику цей договір. Проте, відповідач свого обов`язку за договорами позики не виконав, позику не повернув, не сплативши жодного платежу. У п. 5 Договору сторони домовились про те, що розрахунки за позикою здійснюються Позичальником з урахуванням умов статі 533 Цивільного кодексу України, у національній валюті України - гривні, сума, що підлягає сплаті у гривнях, визначається за офіційним курсом НБУ долара США до гривні на день платежу. Отже, на сьогоднішній день сума позики, що залишилася відповідачем неповернутою, становить 172 988,68 гривень, що еквівалентно 6 200 доларам СІІІА за курсом НБУ станом на 26.04.2021 27,9014 грн./1 дол. США). Пунктом 8 договору передбачено, що при неповерненні суми позики (частини позики) своєчасно або порушенні Позичальником строків сплати щомісячних платежів Позикодавець вправі буде пред`явити цей договір до стягнення в повному обсязі в строки і в порядку, передбаченими чинним законодавством України та вимагати при цьому повернення йому позики (частини позики), що залишилась несплаченою з урахуванням індексу інфляції за весь час прострочення, а також сплати 7 відсотків неустойки від простроченої суми за кожен день прострочення, та/або у разі порушення грошових зобов`язань за цим договором більше ніж на три місяці (три щомісячних періоди) від дня настання першого розрахунку, Позичальник зобов`язаний сплатити неустойку в розмірі подвійної суми заборгованості на дату настання такої заборгованості чи подання позову про стягнення такої заборгованості. У зв`язку з невиконанням відповідачем зобов`язань за основним договором, не сплати жодного чергового платежу, Позикодавець набув права вимоги позики достроково у повному обсязі з 13.08.2020. Період заборгованості з 13.08.2020 до 26.04.2021 становить 257 дні. Пеня становить 3 112 066,35 гривень (172 988,68 гривень*7%*257 днів), у зв`язку з тим, що розмір неустойки значно перевищує розмір основного зобов`язання, позивач керуючись ч. 3 ст. 551 ЦК України, зменшує розмір неустойки до 270 000 гривень. Три відсотки річних за період з 13.08.2020 до 31.12.2020 - 1 999,12 гривень (172 988,68 гривень*3% /366 дні*141 день), три відсотки річних за період з 01.01.2021 до 26.04.2021 - 1 635,06 гривень (172 988,68 гривень*3% /365 днів*115 днів), загальна сума трьох відсотків річних складає 3 634,18 гривень.

Відповідачка ОСОБА_2 відзив на позов не надала.

Ухвалою від 07.05.2021 відкрите провадження у справі та її призначено до розгляду в спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідачці копія ухвали про відкриття провадження у справі та копія позовної заяви з додатками направлялася поштою за зареєстрованим місцем проживання останньої. Відправлення повернулося до суду з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою». Згідно з пунктом 5 частини шостої статті 272 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) відповідачка є повідомленою про розгляд справи належним чином.

Відповідачка у наданий судом строк своїм правом подання до суду клопотання про розгляд справи з повідомленням сторін та відзиву на позов не скористалась. Відповідно до частини восьмої статті 178 та частини п`ятої статті 279 ЦПК суд розглядає справу за наявними у справі матеріалами.

Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що передбачено частиною другою статті 247 ЦПК.

Дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до статті 1046 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) За договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками..

Згідно із статтею 1047 ЦК договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.

Статтею 202 ЦК визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори).

Відповідно до частин першої та другої статті 207 ЦК правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Відповідно до висновку, який містить постанова Верховного Суду України від 18 вересня 2013 року у справі № 6-63цс13, який згідно з частиною четвертою статті 263 ЦПК має бути врахований судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, письмова форма договору позики внаслідок його реального характеру є доказом не лише факту укладення договору, але й факту передачі грошової суми позичальнику. Договір позики є двостороннім правочином, а також він є одностороннім договором, оскільки після укладення цього договору всі обов`язки за договором позики, у тому числі повернення предмета позики або рівної кількості речей того ж роду та такої ж якості, несе позичальник, а позикодавець набуває за цим договором тільки права.

06.07.2020 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладений Договір позики (далі - Договір).

Відповідно до пункту 1 Договору Позикодавець передав у власність Позичальнику грошові кошти готівкою в сумі 167 400 гривень, що за офіційним курсом НБУ на день посвідчення цього договору (1 долар США - 27 гривень) еквівалентно 6 200 доларам США, на споживчі потреби.

Позичальник зобов`язався повернути Позикодавцеві позику до 06.07.2021 (пункт 3 Договору).

Сторони погодили, що розрахунок буде здійснюватися щомісячно не пізніше дванадцятого числа кожного місяця починаючи з наступного, наступним чином: протягом перших 11 місяців щомісячно в сумі не менше ніж 6 750 гривень, що еквівалентно 250 доларам США за офіційним курсом НБУ; залишок суми у розмірі 93 150 гривень, що еквівалентно 3 450 доларам США за офіційним курсом НБУ, має бути сплачено одним платежем протягом 12 місяця, але у строк, що не перевищує встановлений цим договором (пункт 4 Договору).

Пунктом 2 Договору встановлено, що грошові кошти, які є предметом цього договору, передані Позикодавцем та одержані Позичальником до підписання цього Договору. Своїм підписом в даному Договорі Позичальник підтверджує факт отримання грошових коштів, які є предметом цього договору, від позикодавця в повному обсязі.

Відповідно до статті 1049 ЦК позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Позика вважається повернутою в момент передання позикодавцеві речей, визначених родовими ознаками, або зарахування грошової суми, що позичалася, на його банківський рахунок.

Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу, що передбачено частиною другою статті 1050 ЦК.

Вказане право позивача у передбачене сторонами у пункті 8 Договору.

Згідно зі статтею 610 ЦК порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: (1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; (2) зміна умов зобов`язання; (3) сплата неустойки; (4) відшкодування збитків та моральної шкоди (стаття 611 ЦК).

Відповідно до статті 623 ЦК боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором. Збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов`язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред`явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення.

Суд встановив, що позивач ОСОБА_1 виконав свої зобов`язання за Договором, надавши відповідачці ОСОБА_2 у позику грошові кошти в сумі 167 400 гривень. Відповідачка, у свою чергу, свої зобов`язання за Договором не виконала, що є підставою для стягнення з неї на користь позивача всієї суми позики.

Щодо розміру позики, яку необхідно стягнути з відповідачки на користь позивача.

Згідно зі статтею 99 Конституції України грошовою одиницею України є гривня.

Відповідно до вимог статті 192 ЦК гривня є законним платіжним засобом на території України. Іноземна валюта може використовуватися в Україні у випадках і в порядку, встановлених законом.

За змістом статті 524 ЦК грошовим визнається зобов`язання, виражене у грошовій одиниці України - гривні, проте в договорі сторони можуть визначити грошовий еквівалент зобов`язання в іноземній валюті.

Загальні положення виконання грошового зобов`язання закріплені у статті 533 ЦК, зокрема, грошове зобов`язання має бути виконане у гривнях; якщо у зобов`язанні визначено грошовий еквівалент в іноземній валюті, сума, що підлягає сплаті у гривнях, визначається за офіційним курсом відповідної валюти на день платежу, якщо інший порядок її визначення не встановлений договором або законом чи іншим нормативно-правовим актом; використання іноземної валюти, а також платіжних документів в іноземній валюті при здійсненні розрахунків на території України за зобов`язаннями допускається у випадках, порядку та на умовах, встановлених законом.

У частині третій статті 533 ЦК зазначено, що використання іноземної валюти, а також платіжних документів в іноземній валюті при здійсненні розрахунків на території України за зобов`язаннями допускається у випадках, порядку та на умовах, встановлених законом.

Згідно з умовами Договору грошові зобов`язання відповідачки виражені в національній валюті України - гривні з визначенням грошового еквівалента в доларах США. З тексту договору вбачається, що грошові кошти були отримані у гривні.

Враховуючи, що умовами Договору чітко передбачено надання грошей в позику в національній валюті України, а саме 167 400 гривень, вказана сума і підлягає стягненню з відповідачки ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 .

Вказаний висновок суду узгоджується з висновком, який міститься у постанові Верховного Суду від 13.02.2019 у справі № 757/21343/15-ц.

Відповідно до частини першої статті 1050 ЦК, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов`язаний сплатити неустойку відповідно до статей 549-552 цього Кодексу, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 625 ЦК боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Позивач ОСОБА_1 , крім суми позики, просить стягнути з відповідачки ОСОБА_2 на його користь три відсотки річних від простроченої суми в розмірі 3 634,18 гривень. При цьому, позивач надав розрахунок, відповідно до якого він розрахував три відсотки річних від всієї позики в сумі 172 988,68 гривень. Суд не погоджується з вказаним розрахунком, оскільки Договором передбачена сплата позики щомісячними платежами в сумі 6 750 гривень. Саме на вказані прострочені платежі щомісячно мають нараховуватись три відсотки річних до моменту звернення позивача до суду з цим позовом - до 27.04.2021.

Пунктом 4 Договору сторони узгодили, що сплата відповідачкою позики буде здійснюватися щомісячно не пізніше 12 числа кожного місяця починаючи з наступного. Таким чином, прострочення зобов`язання за кожним щомісячним платежем настає з 13 числа наступного місяця.

Щоденний розмір трьох відсотків річних становить 0,55 гривень (6 750 гривень (щомісячний платіж)*3% річних/365 днів у році).

У зв`язку з чим розрахунок заборгованості є таким - липень 2020 року - 141,35 гривня (0,55 гривень*257 днів прострочення), серпень 2020 року - 124,30 гривні (0,55*226), вересень 2020 року - 107,80 гривень (0,55*196), жовтень 2020 року - 90,75 гривень (0,55*165), листопад 2020 року - 74,25 гривні (0,55*135), грудень 2020 року - 57,20 гривень (0,55*104), січень 2021 року - 40,15 гривень (0,55*73), лютий 2021 року - 24,75 гривні (0,55*45), березень 2021 року - 7,70 гривень (0,55*14). Загальна сума трьох відсотків річних за прострочення виконання зобов`язань за Договором становить 668,25 гривень. Вказану суму також необхідно стягнути з відповідачки ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 .

Крім цього, позивач просить стягнути з відповідачки на його користь неустойку в сумі 270 000 гривень.

Відповідно до статті 611 ЦК сплата неустойки є правовим наслідком невиконання зобов`язань.

Якщо за порушення зобов`язання встановлено неустойку, то вона підлягає стягненню у повному розмірі, незалежно від відшкодування збитків, що передбачено частиною першою статті 624 ЦК.

Згідно зі статтею 549 ЦК неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до статті 551 ЦК предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Пунктом 8 Договору сторони передбачили, що при неповерненні суми позики (частини позики) своєчасно або порушенні Позичальником строків сплати щомісячних платежів Позикодавець вправі вимагати сплати семи відсотків неустойки від простроченої суми за кожен день прострочення, та/або у разі порушення грошових зобов`язань за цим договором більше ніж на три місяці (три щомісячних періоди) від дня настання першого розрахунку, Позичальник зобов`язаний сплатити неустойку в розмірі подвійної суми заборгованості на дату настання такої заборгованості чи подання позову про стягнення такої заборгованості.

При цьому, позивач надав розрахунок, відповідно до якого він розрахував пеню від всієї позики в сумі 172 988,68 гривень та за весь час прострочення, який складає 257 днів. Суд не погоджується з вказаним розрахунком, оскільки Договором передбачена сплата позики щомісячними платежами в сумі 6 750 гривень. Саме на вказані прострочені платежі щомісячно має нараховуватись пеня у розмірі семи відсотків від простроченої суми до моменту звернення позивача до суду з цим позовом - до 27.04.2021.

Щоденний розмір пені становить 472,50 гривень (6 750 гривень (щомісячний платіж)*7%).

У зв`язку з чим розрахунок пені є таким - липень 2020 року - 121 432,25 гривень (472,50 гривень*257 днів прострочення), серпень 2020 року - 106 785 гривень (472,50*226), вересень 2020 року - 92 610 гривень (472,50*196), жовтень 2020 року - 77 962,50 гривні (472,50*165), листопад 2020 року - 63 787,50 гривень (472,50*135), грудень 2020 року - 49 140 гривень (472,50*104), січень 2021 року - 34 492,50 гривні (472,50*73), лютий 2021 року - 21 262,50 гривні (472,50*45), березень 2021 року - 6 615 гривень (472,50*14). Загальна сума пені за прострочення виконання зобов`язань за Договором становить 574 087,25 гривень.

Згідно з частиною третьою статті 551 ЦК розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Суд встановив, що у даному випадку збитками позивача є прострочена сума позики, яка складає 60 750 гривень (6 750 гривень*9 місяців), у зв`язку з чим дійшов висновку про необхідність зменшення розміру неустойки за Договором до розміру збитків.

За таких обставин суд дійшов висновку про часткове задоволення позову та стягнення з відповідачки ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 заборгованості за Договором позики від 06.07.2020 у сумі 228 818,25 гривень, яка складається з: 167 400 гривень суми основного боргу, 668,25 гривень трьох відсотків річних за прострочення виконання зобов`язань та 60 750 гривень неустойки.

Згідно з частиною першою статті 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тобто з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню сплачений останнім судовий збір у сумі 2 288,18 гривень (4 466,23 гривень*(228 818,25 гривень/446 622,86 гривень)).

Керуючись статтями 3-5, 10-13, 76, 81, 89, 141, 259, 263-265, 268, 272, 274 - 279 ЦПК, суд

ухвалив:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість за Договором позики від 06.07.2020 у сумі 228 818 (двісті двадцять вісім тисяч вісімсот вісімнадцять) гривень 25 копійок, яка складається з: 167 400 (сто шістдесят сім тисяч чотириста) гривень суми основного боргу, 668 (шістсот шістдесят вісім) гривень 25 копійок трьох відсотків річних за прострочення виконання зобов`язань та 60 750 (шістдесят тисяч сімсот п`ятдесят) гривень неустойки.

В задоволенні позову в іншій частині відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору у сумі 2 288 (дві тисячі двісті вісімдесят вісім) гривень 18 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Запоріжжя. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

Реквізити учасників справи:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідачка - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Суддя: