УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

04 жовтня 2021 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 ), третя особа: Служба у справах дітей виконавчого комітету Дніпровської районної у м. Херсоні ради (, місцезнаходження: 73000, м. Херсон, вул. Перекопська, буд. 166) про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів,-

встановив:

27 вересня 2021 року позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів, у якому просила:

-Розірвати шлюб, укладений між сторонами, зареєстрований 08.06.2019 року Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Херсонського обласного територіального управління юстиції, актовий запис №482; після розірвання шлюбу залишити позивачці прізвище « ОСОБА_3 »;

-Визначити місце проживання малолітньої дитини сина, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за місцем проживання матері ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 ;

-Стягнути з відповідача на користь позивача на утримання сина ОСОБА_2 аліменти у твердій грошовій сумі в розмірі 4 000, 00 грн., але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подання позову до суду і до досягнення дитиною повноліття, з урахуванням індексації відповідно до закону.

Відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції позовну заяву та протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.09.2021 року передана головуючому судді 28.09.2021 року.

Згідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання(перебування) такої фізичної особи,

За інформацією отриманою судом 30.09.2021 року з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання територіального органу ДМС України в Херсонській області, яку відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції передано судді 01.09.2021 року, відповідач зареєстрованим/ знятим з реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 не значиться.

Відповідно до ч. 10 ст. 187 ЦПК України, якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що заява подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1,2 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Звертаючи до суду з позовними вимогами про розірвання шлюбу, стягнення аліментів та визначення місця проживання дитини позивачем не обґрунтовано підстави доцільності спільного розгляду означених вимог, з огляду на різні правила підсудності, порядок та строк розгляду та предмету доказування кожної вимоги окремо.

За приписами п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві зазначаються докази, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Так, постановою Верховного Суду від 15.01.2020 року по справі №200/952/18 визначено, що позивач до заяви про визначення місця проживання дитини повинен надати висновок органу опіки та піклування про доцільність проживання дитини з одним із батьків, характеристики з місця проживання, роботи, місця навчання дитини (гуртків), медичні довідки (судом обов`язково враховується стан здоров`я як батьків, так і дитини), довідки про доходи (інші документи, які підтверджують матеріальне становище заявника), акти обстеження житлово-побутових умов, документи, що підтверджують право власності на житло.

В свою чергу, до позовної заяви не долучено доказів про означене, та посилань на докази про наявність їх у позивача або неможливість їх отримання, через труднощі, якщо вини у позивача є.

З долучених до позовної заяви доказів не вбачається, що між подружжям існує спір щодо визначення місця проживання дитини, позивач не вказує, чи звертався самостійно до відповідача чи до органу опіки та піклування з питань щодо визначення місця проживання дитини, які заходи органом опіки та піклування вживались.

У відповідності до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Прожитковий мінімум для працездатних осіб визначений ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2021 рік» та станом на 1 січня 2021 року становить 2270, 00 грн. Отже, за одну вимогу немайнового характеру, сума судового збору для фізичних осіб становить 908, 00 грн.

Відповідно до пп. 2 п. 3 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви про розірвання шлюбу справляється судовий збір у розмірі 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Прожитковий мінімум для працездатних осіб визначений ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2021 рік» та станом на 1 січня 2021 року становить 2270, 00 грн. Отже, за вимогу про розірвання шлюбу сума судового збору становить 908, 00 грн.

Однак, позивачем доказів сплати судового збору за позовні вимоги про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини на суму 1 816, 00 грн. не надано, як і не зазначено підстав для звільнення від сплати судового збору у визначеному розмірі.

Крім того, за приписами ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Ці вимоги узгоджуються з ч.2 ст.83 ЦПК України, відповідно до якої позивач повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Від обов`язку виконувати вимоги процесуального закону позивач не звільняється.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (ч.2 ст.95 ЦПК України).

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ч.4 ст.95 ЦПК України).

Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики № 55 від 07.04.2003 року затверджено Національний стандарт України "Вимоги до оформлювання документів" ДСТУ 4163-2003, п. 1.1 якого передбачено, що цей стандарт поширюється на організаційно-розпорядчі документи (далі-документ) - постанови, розпорядження, накази, положення, рішення, протоколи, акти, листи тощо, створювані в результаті діяльності: органів державної влади України, органів місцевого самоврядування; підприємств, установ, організацій та їх об`єднань усіх форм власності (далі-організацій).

Згідно п.5.27 вказаного Національного стандарту відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціали та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту 23.

Долучені позивачами до позовної заяви документи не відповідають ознакам доказів, які встановлює ЦПК України, оскільки не завірені належним чином. Крім того, з акту відділу звернень громадян Херсонського міського суду Херсонської області від 27.09.2021 року встановлено відсутність у позові зазначених у додатках документів: копія паспорту ОСОБА_1 , копія ідентифікаційного номеру ОСОБА_1 , копія довідки про внесення відомостей до ЄДДР, копія листа ВП №1 ХРУП ГУНП в Херсонській області від 03.09.2021 року.

Також, в порушення вимог ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивачем не надано примірнику позову з додатками для відповідача та третьої особи.

Відповідно до статті 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки, шляхом звернення до суду у передбачений процесуальним законодавством спосіб. Позовну заяву з виправленими недоліками необхідно подати у кількості екземплярів, що відповідає кількості учасників справи.

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення вищевказаних недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін заява буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Керуючись ст. 175, 185, 260-263, 353 ЦПК України, суддя -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 ), третя особа: Служба у справах дітей виконавчого комітету Дніпровської районної у м. Херсоні ради (, місцезнаходження: 73000, м. Херсон, вул. Перекопська, буд. 166) про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини та стягнення аліментів залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу/ представнику.

Надати позивачу/ ппредставнику строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Відповідно до п.3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.М. Булах