Житомирський апеляційний суд
Справа №289/1922/19 Головуючий у 1-й інст. Сіренко Н. С.
Категорія 30 Доповідач Шевчук А. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2021 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М.,

суддів: Талько О.Б., Коломієць О.С.,

за участі секретаря судового засідання Баліцької Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі

цивільну справу №289/1922/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності на будинок за договором купівлі-продажу

та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Вишевицької сільської ради Радомишльського району Житомирської області, Макалевицького старостинського округу Радомишльського району Житомирської області про поновлення та визначення додаткового строку для прийняття спадщини та визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - Бойка Володимира Володимировича

на ухвалу Радомишльського районного суду Житомирської області від 09 грудня 2020 року, яка постановлена під головуванням судді Сіренко Н.С. у м. Радомишлі,

в с т а н о в и в:

У листопаді 2019 року представник в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з первісним позовом до ОСОБА_2 . Просить визнати договір купівлі-продажу житлового будинку АДРЕСА_1 , укладений 23 жовтня 2018 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , дійсним, а також визнати за ОСОБА_1 право власності на даний житловий будинок. Вимоги обґрунтовуються тим, що 23 серпня 2019 року ОСОБА_2 отримав від ОСОБА_1 гроші в сумі 30 000 грн. за продаж останньому цілого житлового будинку АДРЕСА_1 , про що надав розписку, за умовами якої зобов`язався до 01 вересня 2019 рок оформити на ОСОБА_1 проданий житловий будинок, який знаходиться на неприватизованій земельній ділянці площею 0,55 га, яку фактично передав у повне володіння і користування (у власність) покупця, та взяв на себе зобов`язання з`явитися до нотаріуса та оформити проданий будинок у власність покупця. Проте, ОСОБА_2 будинок на позивача не оформив, а кошти не повернув.

У липні 2020 року ОСОБА_2 подав зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 , Вишевицької сільської ради Радомишльського району Житомирської області та Макалевицького старостинського округу Радомишльського району Житомирської області. Просить: визначити йому додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у два місяці з часу набрання рішення суду законної сили; визнати за ним у порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_4 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 : 1/2 частина - на підставі спадкування за законом на підставі ст.1261 ЦК України та 1/2 частина - на підставі спадкування за заповітом, посвідченим 07 квітня 1988 року Макалевицькою сільською радою Радомишльського району Житомирської області. Вимоги зустрічного позову обґрунтовуються тим, що відсутні правовстановлюючі документи на житловий будинок та право власності спадкодавця ОСОБА_4 на спірний житловий будинок не зареєстровано. На випадок своєї смерті ОСОБА_4 залишила заповіт, яким 1/2 частину спірного житлового будинку заповідала йому, як сину. Він зареєстрований і постійно проживає у м.Ірпіні. Після смерті він матір поховав, а у спадковій хаті після смерті матері ніхто не проживав, поки ОСОБА_1 не запропонував йому продати нерухоме майно для сезонного дачного проживання, сплативши йому 30 000 грн., про що він надав покупцеві письмову розписку і запевнив, що підготує всі необхідні папери для нотаріального укладення договору купівлі-продажу, але своїх обіцянок не дотримався. Він є особою похилого віку, пенсіонером, не має правової обізнаності, а тому не знав, що потрібно було подати заяву про прийняття спадщини до нотаріуса в 6-ти місячний строк.

Ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 29 липня 2020 року зустрічний позов прийнятий до спільного розгляду з первісним позовом, а провадження - об`єднані в одне (а.с.114-116).

Ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 09 грудня 2020 року первісний позов та зустрічний позов залишені без розгляду, а позивачам роз`яснено право на повторне звернення до суду.

ОСОБА_1 не погодився із ухвалою суду першої інстанції. Через свого представника адвоката Бойка Володимира Володимировича подав апеляційну скаргу. Зазначає, що ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 09 грудня 2020 року первісний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності на житловий будинок за договором купівлі-продажу залишений без розгляду незаконно, оскільки порушено норми матеріального та процесуального права, а висновки суду не відповідають обставинам справи та наданим доказам. Просить ухвалу Радомишльського районного суду Житомирської області від 09 грудня 2020 року скасувати та постановити нове судове рішення, яким справу повернути до суду першої інстанції для продовження розгляду. Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що в ухвалі суд першої інстанції послався на те, що через канцелярію суду від представника позивача Бойка В.В. та інших учасників судового процесу надходили заяви про перенесення судового засідання у зв`язку з запровадженими на території України карантинними заходами. Представник позивача повідомив про відсутність обладнання у сторони позивача для проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. КМУ 13 жовтня 2020 року прийняв рішення про продовження карантину в Україні до 31 грудня 2020 року. Всупереч доповнення розділу ХІІ «Прикінцевих положень» ЦПК України пунктом третім, а з 17 липня 2020 року викладення даного пункту в новій редакції, суд першої інстанції вимагав від сторони позивача подати заяву ро розгляд справи без участі. Проте, це є правом сторони, а не обов`язком. Отже, на думку представника скаржника, обґрунтовано подана заява про відкладення судового розгляду. На цей час вже була червона карантинна зона у всій Житомирській області.

Від учасників справи відзивів на апеляційну скаргу не находило.

Відповідно до частини другої ст.372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції відповідно до положень ст.367 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду доходить висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.

Відповідно до частини першої ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта ст.12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої ст.13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом ст.ст.43,44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальним правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальній права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживання наданими правами.

Згідно з частиною третьою ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини першої, пунктів 1-2 частини другої ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята ст.223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заяв про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої ст.257 ЦПК України).

Апеляційним судом встановлено, що ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 21 жовтня 2020 року в справі закрито підготовче провадження, а справа призначена до судового розгляду по суті на 16 листопада 2020 року (а.с.208-210 т.1).

Учасники справи про судове засідання, призначене на 16 листопада 2020 року, були належним чином повідомлені. Зокрема, ОСОБА_2 повідомлений 04 листопада 2020 року (а.с.221 т.1); ОСОБА_1 повідомлений 30 жовтня 2020 року судовою повісткою, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке повернулося до суду першої інстанції із відміткою про вручення 08 листопад 2020 року (а.с.220 т.1). Його представник Бойко В.В. також був повідомлений телефонограмою (а.с.222 т.1).

Від адвоката Бойка В.В. до суду першої інстанції 16 листопада 2020 року надійшла заява про перенесення у справі проведення судового засідання, яке призначене на 16 листопада 2020 року, із посиланням на запровадження на території України надзвичайної ситуації в окремих регіонах або карантину, що пов`язане із можливим захворюванням на коронавірус COVID-19 в Житомирському районі (раніше - Радомишльському), впроваджений червоний колір епідеміологічної небезпеки (а.с.227 т.1).

Ухвалою, що занесена до протоколу судового засідання від 16 листопада 2020 року, Радомишльський районний суд Житомирської області клопотання адвоката Бойка В.В. задовольнив, а розгляд справи по суті відклав на 09 грудня 2020 року.

Про наступне судове засідання, призначене на 09 грудня 2020 року, представник позивача за первісним позовом адвокат Бойко В.В. особисто повідомлений судом першої інстанції телефонограмою 17 листопада 2020 року за телефонним номером НОМЕР_1 (а.с.240 т.1)

Учасники справи про судове засідання, призначене на 09 грудня 2020 року, належним чином повідомлені були завчасно (а.с.1-3 т.2). Зокрема, позивач за зустрічним позовом ОСОБА_2 повідомлений 24 листопада 2020 року; позивач за первісним позовом ОСОБА_1 повідомлений 23 листопада 2020 року судовою повісткою, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке 26 листопада 2020 року повернулося до суду першої інстанції із відміткою про вручення (а.с.1 т.2). Його представник Бойко В.В. , окрім телефонограми, також був повідомлений судовою повісткою, яка вручена останньому 20 листопада 2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке 23 листопада 2020 року повернулося до суду першої інстанції із відміткою про вручення (а.с.250 т.1).

08 грудня 2020 року до суду першої інстанції від Бойка В.В. надійшла заява про перенесення проведення засідання у справі у зв`язку з епідемією карантину, пов`язаного із пандемією на COVID-19 (а.с.9 т.2). Так, у заяві про перенесення судового засідання зазначається по те, що у зв`язку з запровадженням на території України надзвичайної ситуації в окремих регіонах або карантину, що пов`язане із можливим зараженням на коронавіріс COVID-19, впроваджений червоний колір епідемічної небезпеки, що унеможливлював прибуття на засідання (а.с.9 т.2). Бажаним для заявника було перенесення судового засідання на кінець січня 2021 року.

Отже, позивач за первісним позовом та його представник двічі поспіль повторно не з`явилися в судове засідання, будучи належним чином завчасно повідомленими, та своїм правом на подання заяви про розгляд справи без їх участі не скористалися.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. За таких обставин, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року в справі №405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року в справі №658/1141/18, від 19 квітня 2021 року в справі №675/1714/19 від 26 квітня 2021 року в справі №675/1561/19.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частини четверта ст.263 ЦПК України).

Доводи апеляційної скарги щодо доповнення Законом України від 30 березня 2020 року №540-ІХ, який набрав чинності 02 квітня 2020 року, розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України пунктом третім не має правового значення для розгляду даного питання, оскільки з 17 липня 2020 року редакція цього пункту була змінена.

Відповідно до чинної з 17 липня 2020 року редакції пункту третього розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення . Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

До суду заяви від первісного позивача або його представника про поновлення або продовження процесуального строку в розумінні пункту третього розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України не надходило.

Окрім того, відповідно до протоколів позачергових засідань Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 01 березня 2021 року та 04 травня 2021 року згідно з пунктом 34 постанови КМУ від 09 грудня 2020 року №1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (у редакції постанови КМУ від 17 лютого 2021 року №104) червоний рівень епідемічної небезпеки поширення COVID-19 на території Житомирської області був встановлений з 03 березня 2021 року до 05 травня 2021 року. Отже, до березня 2021 року на території Житомирської області обмежувальні протиепідемічні заходи, передбачені для «червоного» рівня епідемічної небезпеки, застосовані не були, а застосування на території Житомирської області обмежень у зв`язку з карантином до 09 грудня 2020 року не унеможливлювали відповідної процесуальної поведінки учасників.

Відсутністю технічної можливості прийняти участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів представник первісного позивача заяви від 16 листопад 2020 року та від 08 грудня 2020 року не обґрунтовував.

Окрім того, справи щодо спадкування не можуть розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження. Такі справи не підпадають під категорію малозначних та з 01 січня 2019 року представництво у судах першої інстанції здійснюється виключно адвокатами. Повноваження адвоката як представника підтверджується довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність». Адвокат Бойко В.В. не може одночасно бути представником позивача за первісним позовом ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 , який також є позивачем за зустрічним позовом, оскільки між позивачем та відповідачем має бути присутній конфлікт інтересів, що передбачає спір про право, який належить вирішувати суду в позовному провадженні.

Однакове застосування закону забезпечує загальнообов`язковість закону, рівність перед законом та правову визначеність у державі, яка керується верховенством права. Єдина практика застосування законів поліпшує громадське сприйняття справедливості та правосуддя, а також довіру до відправлення правосуддя.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому ухвала суду першої інстанції залишається без змін, що відповідає положенням ст.375 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.259,268,367-368,374-375,381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - Бойка Володимира Володимировича залишити без задоволення, а ухвалу Радомишльського районного суду Житомирської області від 09 грудня 2020 року в частині залишення без розгляду первісного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності на будинок за договором купівлі-продажу - без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча Судді:

Повний текст постанови складений 09 липня 2021 року.