Справа № 2-1874/09
Провадження № 2-п/638/113/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого Невеніцина Є.В.,

за участю секретаря Суркової М.О.,

представника заявника ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Харкові в приміщенні суду заяву представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 23.03.2009 року по цивільній справі за позовом Відкритого акціонерного товариства «Кредитпромбанк» в особі Харківської філії ВАТ «Кредитпромбанк» до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

встановив:

20.07.2021 року представник відповідача ОСОБА_2 звернувся до суд із заявою про перегляд заочного рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 23.03.2009 року по цивільній справі за позовом Відкритого акціонерного товариства «Кредитпромбанк» в особі Харківської філії ВАТ «Кредитпромбанк» до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Свою заяву обґрунтовує тим, що жодних повідомлень про слухання справи відповідач не отримував, через що останнього позбавлено права щодо подання доказів; фактично відповідач проживав за іншої адресою, оскільки будинок АДРЕСА_1 перебуває в аварійному стані; у позивача на момент звернення до суду із позовом було відсутнє право вимагати виконання зобов`язання за договором кредиту, оскільки вимоги позивача, який звернувся до відповідача із порушенням граничного 6-місячного строку не ґрунтуються на законі; сума пені є неспівмірною; судом досліджувався інший кредитний договір; просив поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

У судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи заяви та просив їх задовольнити, інші учасник процесу не з`явились, причин неявки не повідомили.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, дослідивши матеріали заяви та матеріали відновленого судового провадження, вислухавши пояснення представник відповідача, прийшов до наступного.

Ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 01.07.2021 року відновлено частково втрачене провадження по цивільній справі №2-1874/09 за позовом Відкритого акціонерного товариства «Кредитпромбанк» в особі Харківської філії ВАТ «Кредитпромбанк» до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором в частині, зокрема: кредитного договору, розрахунку сукупної вартості споживчого кредиту, договору поруки, ухвали про відкриття провадження.

Заочним рішенням Дзержинського районного суду м.Харкова від 23.03.2009 року позовні вимоги ВАТ «Кредитпромбанк» в особі Харківської філії до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором №314-КЕК-07 від 06.12.2007 року у сумі 101821,67 грн задоволено.

Відповідно до ч.2,3 ст.284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд-якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.

Статтею 120 ЦПК України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо не визначені законом-встановлюються судом.

Згідно ст.126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених ЦПК України.

За змістом ст.127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути поновлений судом за заявою учасника справи, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення, про що суд постановляє ухвалу.

Оскільки матеріали відновленого судового провадження не містять інформації щодо отримання відповідачем копії заочного рішення, суд приходить до висновку про відсутність підстав стверджувати, що строк на подання заяви про перегляд заочного рішення був пропущений з неповажних причин, а відтак строк визначений ст.284 ЦПК України підлягає поновленню.

Частиною 1 ст. 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з?явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з договору поруки №314-ПЕК/1-07 укладений між ВАТ «Кредитпромбанк» та ОСОБА_2 від 06.12.2007 року, поручитель зобов`язується солідарно відповідати перед банком у повному обсязі за своєчасне виконання зобов`язань за кредитним договором №314-КЕК-07 від 06.12.2007 року. В зазначеному договорі зазначено адресу відповідача: АДРЕСА_2 та поручитель підтвердив, що всі його дані та реквізити є справжніми та дійсними. Відповідачем не надано відомостей про сповіщення позивача або суд про зміну місця проживання, а відтак суд не приймає за належний доказ про проживання у с.Сидоренкове. Крім того, перебування будівлі за місцем реєстрації відповідача в аварійному стані не знімає з відповідача обов`язку виконання вимог ст.27 ЦПК України (в редакції чинній на час розгляду справи). Так, ч.5 ст.74 ЦПК України (в ред. чинній на час розгляду справи) судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. Стороні чи її представникові за їх згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам цивільного процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Згідно п. 107, 114 «Правил надання послуг поштового зв`язку» затверджених постановою КМУ №1155 від 17.08.2002 року (яка була чинна на час розгляду справи судом) на домашню адресу одержувачів доставляються: прості та рекомендовані поштові відправлення (у тому числі відправлення електронною поштою, упаковані як письмова кореспонденція), секограми, повідомлення про вручення поштових відправлень (поштових переказів). Адресовані фізичним особам рекомендовані поштові відправлення, рекомендовані повідомлення про вручення реєстрованих поштових відправлень (поштових переказів), повідомлення про надходження переказів, що пересилаються телеграфом або електронною поштою, а також усі повторні повідомлення про надходження поштових відправлень (поштових переказів) вручаються особисто адресату (одержувачу), а у разі його відсутності - повнолітнім членам сім`ї за умови пред`явлення ними документа, що посвідчує особу. У разі відсутності адресата (одержувача) або повнолітніх членів його сім`ї в абонентську поштову скриньку адресата вкладаються повідомлення про надходження зазначених реєстрованих поштових відправлень (поштових переказів).

Таким чином, відповідач, навіть проживаючи за іншою адресою мав можливість періодично перевіряти поштову скриньку, доказів щодо неможливості отримання відповідачем кореспонденції за зареєстрованим місце проживання, зокрема хвороба або перебування за межами України, суду не надано.

Що стосується доводів відповідача по суті позовних вимог та наявності доказів, які мають істотне значення по справі суд зазначає наступне.

При ухваленні заочного рішення в справі судом дотримано всіх вимог, необхідних для заочного розгляду справи: неявка відповідача в судове засідання; належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання; відсутність поважних причин неявки відповідача в судове засідання; згода позивача на заочний розгляд справи.

Посилання відповідача на наявність заперечень, які унеможливлють заочний розгляд справи не спростовують доводів викладених в рішення суду, нових належних та допустимих доказів суду не надано.

Так, представник позивача зазначає про зазначення в рішенні суду іншого кредитного договору, разом з тим в першому, сьомому, одинадцятому абзаці описової та мотивувальної частини рішення суду та в резолютивній частині рішення суду зазначено кредитний договір від 06.12.2007 року №314-КЕК-07 та саме цьому кредитному договору надано судом оцінку, судом також надано оцінку договору поруки №314-ПЕК/1-07, розміру заборгованості та іншим обставинам справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі Желтяков проти України від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі Брумареску проти Румунії (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі Рябих проти Росії (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суд , -

ПОСТАНОВИВ:

Поновити процесуальний строк для подачі заяви про перегляд заочного рішення.

Заяву представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 23.03.2009 року по цивільній справі за позовом Відкритого акціонерного товариства «Кредитпромбанк» в особі Харківської філії ВАТ «Кредитпромбанк» до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без задоволення.

Відповідно до вимог ч.4 ст.287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 05.10.2021 року.

Головуючий Є.В.Невеніцин