Справа № 628/1686/21
Провадження № 2-с/628/30/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2021 року Куп`янський міськрайонний суд Харківської області в особі судді Литвинова А.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу № 628/1686/21 від 27 травня 2021 року за заявою Комунального підприємства «БЛАГОУСТРІЙ МІСТА» Куп`янської міської ради Харківської області про стягнення заборгованості за послугу з управління багатоквартирним будинком,

ВСТАНОВИВ:

27.05.2021 суддею Куп`янського міськрайонного суду Харківської області видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства «БЛАГОУСТРІЙ МІСТА» Куп`янської міської ради Харківської області заборгованості за послугу з управління багатоквартирним будинком за період з 01.01.2019 по 01.05.2021 у сумі 2331,16 грн., а також витрати по сплаті судового збору в сумі 227,00 грн..

23.06.2021 ОСОБА_1 подала заяву, в якій просить скасувати судовий наказ, посилаючись на те, що вона навчається у м. Харкові на денній формі навчання, тому поштового відправлення вона не отримувала і тільки 18.06.2021 ознайомилася із судовим наказом. ОСОБА_1 не є власницею житла за адресою: АДРЕСА_1 , а також не є співвласницею будинку, ніяких договорів не складала, на зборах про обслуговування житла і території участі не приймала, тому заявниця вважає, що судовий наказ підлягає скасуванню.

Суддя, дослідивши матеріали справи і заяви про скасування судового наказу, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 3,5 ст. 170 ЦПК України, заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

До заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

При зверненні до суду ОСОБА_1 не зазначено повне найменування (для юридичних осіб) заявника їх місцезнаходження (для юридичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника за судовим наказом.

Крім того, заявниця у своїй заяві про скасування судового наказу від 27.05.2021 не просить суд поновити їй строк для подання такої заяви та нею не подано клопотання про поновлення пропущеного строку.

Щодо строку подання заяви про скасування судового наказу, суд виходив з такого.

Як зазначає ОСОБА_1 , вона не отримувала поштове повідомлення, оскільки навчається на денній формі навчання в м. Харкові, про що надала копію довідки студента 1 курсу Харківського національного педагогічного університету імені Г.С. Сковороди за вих. № 182/21 від 31.05.2021 з терміном денної форми навчання за контрактом з 01.10.2020 по 31.01.2022 (а.с.32), тому ознайомилася із судовим наказом, прийнятим судом 27.05.2021, тільки 18.06.2021.

Відповідно до частини другої статті 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно із ч.1 ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Частиною 1 ст.127 цього Кодексу встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Європейський суд з прав людини у справі «Христов проти України» (Khristov v. Ukraine, заява № 24465/04) рішення від 19.02.2009 року вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. справу «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [GC], № 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII).

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (див. справу «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-IX). Поновлення строку на оскарження без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України. Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Як вбачається з матеріалів справи, квартира за адресою: АДРЕСА_1 , є приватизованою на ім`я ОСОБА_1 та за даними сектору реєстрації/зняття з реєстрації місця проживання фізичних осіб виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області, довідка за вих. № 15-12/6743 від 26.05.2021, ОСОБА_1 значиться зареєстрованою за вказаною вище адресою. Крім того, відповідно до відмітки на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення, копія судового наказу із заявою і додатками були направленні ОСОБА_1 на адресу: АДРЕСА_1 , та вручені адресатові під розпис 04.06.2021 (а.с.13,25,27).

Надана ОСОБА_1 копія довідки з університету підтверджує тільки проходження нею навчання, але не свідчить про неможливість неотримання нею судового наказу 04.06.2021 і її необізнаність про його зміст до 18.06.2021.

Будь-яких інших доказів на підтвердження обставин, викладених ОСОБА_1 у заяві про скасування судового наказу, або спростування зазначених, нею до суду надано не було.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що подана ОСОБА_1 заява не відповідає п. 2 ч.3, п.3 ч.5 ст. 170 ЦПК України, тому підлягає поверненню без розгляду у відповідності до ч.6 ст. 170 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 170, 258, 259, 260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу № 628/1686/21 від 27 травня 2021 року за заявою Комунального підприємства «БЛАГОУСТРІЙ МІСТА» Куп`янської міської ради Харківської області про стягнення заборгованості за послугу з управління багатоквартирним будинком повернути заявниці без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Куп`янський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі в 15-денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається на офіційному порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки http://kpm.hr.court.gov.ua/sud2023/gromadyanam/csz/

Відповідно до пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень» Цивільного процесуального кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя А.В.Литвинов