Справа №203/4168/19
Провадження №2-з/0203/160/2021
УХВАЛА

28 вересня 2021 року Кіровський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Католікяна М.О.,

при секретарі Дзьомі Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження клопотання ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, ОСОБА_3 , про витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності, за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , треті особи ОСОБА_1 , Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, державний нотаріус П`ятої дніпровської державної нотаріальної контори Бутова Алла Генрихівна, про визнання договору купівлі-продажу недійсним,

у с т а н о в и в:

1. 20 листопада 2019 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , треті особи Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, ОСОБА_3 , про витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності.

2. 10 серпня 2020 року ОСОБА_3 також звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , треті особи ОСОБА_1 , Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, державний нотаріус П`ятої дніпровської державної нотаріальної контори Бутова А.Г., про визнання договору купівлі-продажу недійсним.

3. 13 листопада 2019 року (до подання до суду первісного позову) суд за заявою ОСОБА_2 забезпечив його позов, наклавши арешт на квартиру АДРЕСА_1 , заборонивши будь-кому укладати з третіми особами правочини, спрямовані на її відчуження та/або обтяження, укладати щодо цієї квартири договори купівлі-продажу, міни, дарування, найму, іпотеки (передавати квартиру в користування, управління, оренду, лізинг, у спільну діяльність, до статутного капіталу (майна) іншої юридичної особи або учасника товариства; вселяти мешканців для тимчасового або постійного проживання, проводити перепланування, ремонтні роботи та будь-які інші дії, що можуть призвести до пошкодження оздоблення квартири та майна, яке в ній знаходиться, погіршення її поточного будівельного, інженерного, санітарного та протипожежного стану, зміни її технічних характеристик, руйнації або знищення), а також заборонивши державним реєстраторам, реєстраційним службам, іншим особам вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо реєстрації в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, реєстрі прав власності на нерухоме майно, державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо цієї квартири.

4. 27 вересня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про зустрічне забезпечення шляхом накладення арешту на квартиру ОСОБА_2 АДРЕСА_2 . Заявлене клопотання було обґрунтоване тим, що ОСОБА_2 має скрутне матеріальне становище, отже в разі залишення його позову без задоволення, не зможе відшкодувати заподіяні збитки, які з часом збільшуються.

5. У судовому засіданні представниця ОСОБА_1 підтримала заявлене клопотання, а представниці ОСОБА_2 , ОСОБА_4 заперечували проти його задоволення.

6. Представник ОСОБА_3 у суді не заперечував проти вжиття у справі заходів із зустрічного забезпечення.

7. Заслухавши думки представників сторін, вивчивши подані матеріали, суд дійшов висновку про те, що клопотання про зустрічне забезпечення не підлягає задоволенню з таких підстав.

8. Відповідно до частин 1 4, 6 статті 154 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

9. Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

10. Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання.

11. Відтак обов`язок суду вжити заходів із зустрічного забезпечення настає виключно в разі, коли позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові, або якщо суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

12. Судом встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про застосування зустрічного забезпечення за півтора роки після вжиття заходів забезпечення позову, ухвалу про забезпечення позову не оскаржував, а заявлене клопотання обґрунтував лише скрутним матеріальним становищем ОСОБА_2 .

13. На думку суду, зазначені дії відповідача суперечать таким принципам цивільного судочинства, як диспозитивність та обов`язковість судового рішення.

14. Доводи клопотання про те, що застосовані заходи забезпечення позову перешкоджають здійснювати право власності та завдають значних матеріальних збитків, по суті зводяться до незгоди з ухвалою суду про забезпечення позову. При цьому суд звертає увагу ОСОБА_1 на те, що суд ухвалою від 01.06.2021 частково скасував вжиті у справі заходи забезпечення позову, надавши йому можливість виконувати ремонтні роботи у спірній квартирі.

15. З огляду на викладене суд не знаходить достатніх підстав для вжиття у справі заходів зустрічного забезпечення.

16. Керуючись статтями 154, 258 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, ОСОБА_3 , про витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності, за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , треті особи ОСОБА_1 , Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, державний нотаріус П`ятої дніпровської державної нотаріальної контори Бутова Алла Генрихівна, про визнання договору купівлі-продажу недійсним, залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється від дня складення повного судового рішення. Ухвала набирає законної сили у порядку, визначеному статтею 261 ЦПК.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів від дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК.

Повну ухвалу складено 04 жовтня 2021 року.

Суддя М.О. Католікян