Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/79/18

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2021 року Ржищівський міський суд Київської області в складі:

головуючої судді Козіної С.М.,

за участі: секретаря Маламан Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву товариства з обмеженою відповідальністю "САУСПАЛЬМ" про виправлення помилки в ухвалі від 12 червня 2018 року, постановленої в цивільній справі № 374/79/18 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "САУСПАЛЬМ" про стягнення коштів,-

ВСТАНОВИВ:

12 червня 2018 року ухвалою Ржищівського міського суду Київської області було повернуто позовну заяву ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю "САУСПАЛЬМ" про стягнення коштів та скасовано заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви ухвалою Ржищівського міського суду Київської області від 15 березня 2018 року.

06 вересня 2021 року до суду надійшла заява директора ТОВ "САУСПАЛЬМ" про виправлення помилки в ухвалі від 12 червня 2018 року, оскільки цією ухвалою було повернуто позовну заяву ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю "САУСПАЛЬМ" про стягнення коштів та скасовано заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви ухвалою Ржищівського міського суду Київської області від 15 березня 2018 року. В той же час, заходи забезпечення позову у цій справі застосовувались до подання позову ухвалою суду від 15 березня 2018 року у справі № 374/68/18. За таких обставин, продовжують діяти заходи забезпечення позову, що прийняті судом до подання позовної заяви, що порушує права власника майна ТОВ "САУСПАЛЬМ".

Перевіривши матеріали додані до заяви, суд вважає, що у задоволенні заяви необхідно відмовити з таких підстав.

За змістом ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Верховний Суд в рамках справи № 369/8367/16-ц, провадження № 61-10808св18 від 14 січня 2019 року виходив з того, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття. В свою чергу, арифметичною вважається помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку з використанням несправної техніки. Не є арифметичною помилкою, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому процесуальним законодавством, застосування неправильних методик підрахунку, помилкових вихідних даних для проведення арифметичних обчислень. Верховний Суд зауважує, що суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Крім того, виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цс16 від 22 лютого 2017 року), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився. Диспозиція вищевказаної правової норми не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Ураховуючи наведене, заява про виправлення описки не підлягає задоволенню, оскільки зі змісту ухвали не вбачається, що судом допущено описку в тексі судового рішення у розумінні статті 269 ЦПК України. Мотивувальна та резолютивна частини судового рішення є чіткими та ухвала викладена відповідно до вимог ч. 1 ст. 260 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви товариства з обмеженою відповідальністю "САУСПАЛЬМ" про виправлення помилки в ухвалі від 12 червня 2018 року, постановленої в цивільній справі № 374/79/18 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "САУСПАЛЬМ" про стягнення коштів, - відмовити.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала, відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в редакції від 15.12.2017) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто до Київського апеляційного суду через Ржищівський міський суд Київської області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя