Справа № 182/4609/21
Провадження № 2-о/0182/157/2021
У Х В А Л А

Іменем України

19.07.2021 року м. Нікополь

Суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області Багрова А.Г., розглянувши заяву Нікопольської міської ради про визнання спадщини відумерлою, -

В С Т А Н О В И Л А:

Нікопольська міська рада звернулась до суду із заявою про визнання спадщини, яка залишилась після смерті ОСОБА_1 , відумерлою та передання її у власність територіальної громади міста Нікополя в особі Нікопольської міської ради.

Заявник посилається на те, що підвальне приміщення загальною площею 118,8 кв.м. житлового будинку АДРЕСА_1 зареєстроване за Приватним підприємством виробничо-комерційної фірми „Сюжет. Приватне підприємство виробничо-комерційної фірми „Сюжет Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.05.2014 року припинено як юридичну особу. ОСОБА_1 на час укладення договору купівлі-продажу підвального приміщення загальною площею 118,8 кв.м. житлового будинку АДРЕСА_1 був директором Приватного підприємства виробничо-комерційної фірми „Сюжет. Згідно відомостей Нікопольського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) встановлено, що ОСОБА_1 помер, про що складено актовий запис про смерть №1636 від 09.10.2013 року. Після його смерті минуло більше 7 років, однак до цього часу спадщину ніхто із спадкоємців не прийняв. Зазначене приміщення є частиною підвального приміщення в багатоквартирному будинку АДРЕСА_1 (ОСББ-„ЛАД-Н). Голова правління ОСББ „ЛАД-Н скаржиться, що ОСББ не має доступу до систем комунікацій будинку, які знаходяться в підвальному приміщенні, оскільки дістатись до них можливо тільки через приміщення фірми „Сюжет. Ремонт та інше обслуговування комунікацій унеможливлюється. Ситуація, що склалась, викликає стурбованість у співвласників будинку за збереження багатоквартирного житлового комплексу, на першому поверсі якого знаходиться дитяча стоматологічна лікарня.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до ст. 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. У разі якщо на об`єкті нерухомого майна на момент відкриття спадщини знаходиться рухоме майно, що входить до складу спадщини, таке рухоме майно переходить у власність територіальної громади, якій передано нерухоме майно. Заява про визнання спадщини відумерлою може також бути подана кредитором спадкодавця, а якщо до складу спадщини входять земельні ділянки сільськогосподарського призначення - власниками або користувачами суміжних земельних ділянок. У такому разі суд залучає до розгляду справи органи місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини та/або за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини. Особи, які мають право або зобов`язані подавати заяву про визнання спадщини відумерлою, мають право на одержання інформації з Спадкового реєстру про заведену спадкову справу та видане свідоцтво про право на спадщину.

Відповідно до вимог ст. 335 ЦПК України у заяві про визнання спадщини відумерлою мають бути зазначені відомості про час і місце відкриття спадщини, про майно, що становить спадщину, а також докази, які свідчать про належність цього майна спадкодавцю, про відсутність спадкоємців за заповітом і за законом, або про усунення їх від права на спадкування, або про неприйняття ними спадщини, або про відмову від її прийняття.

Зі змісту заяви та доданої копії інформаційної довідки зі спадкового реєстру від 10.06.2021 року вбачається, що після смерті ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 була відкрита спадкова справа № 37/2014 та спадкоємцям були видані свідоцтва про право на спадщину.

Також суд звертає увагу на те, що нерухоме майно зареєстроване за юридичною особою - Приватним підприємством виробничо-комерційної фірми „Сюжет, яке припинене, і відповідно, право власності на вказану нерухомість також припинено на підставі ст.346 ЦК України. Крім того, зазначене в заяві майно не зареєстроване на праві власності за померлим ОСОБА_1 .

Отже, судом встановлено, що Нікопольська міська рада звернулась до суду із завідомо безпідставною заявою про визнання спадщини відумерлою, будучи обізнаною про наявність спадкоємців після смерті ОСОБА_1 та відкритої спадкової справи № 37/2014, а також щодо нерухомого майна, яке не зареєстроване на праві власності за спадкодавцем.

Статтею 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмету спору.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Керуючись ст. 44 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Заяву Нікопольської міської ради про визнання спадщини відумерлою повернути.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду (м. Кривий Ріг) через Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвалу складено 19.07.2021 року.

Суддя: А. Г. Багрова