Постанова

Іменем України

21 вересня 2021 року

м. Київ

провадження № 22-ц/824/11365/2021

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Мазурик О.Ф. (суддя-доповідач),

суддів: Желепи О.В., Кравець В.А.,

за участю секретаря Ратушного А.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державного підприємства "Сетам"

на заочне рішення Броварського міськрайонного суду Київської області

від 15 березня 2021 року

у цивільній справі №361/5715/20 Броварського міськрайонного суду Київської області

за позовом ОСОБА_1

до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), Державного підприємства "Сетам"

про визнання недійсними договору купівлі-продажу та протоколу проведення електронних торгів, стягнення гарантійного внеску та коштів за придбання лоту,

В С Т А Н О В И В:

В серпні 2020 року ОСОБА_1 , посилаючись на те, що він не в змозі отримати придбаний ним на електронних торгах автомобіль, оскільки останній відсутній за адресою його зберігання, звернувся до Броварського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом.

Позовні вимоги обґрунтовував, тим що він приймав участь в електронних торгах по лоту 404171. Сплативши гарантійний внесок на рахунок Державного підприємства «Сетам» (далі - ДП «Сетам») в сумі 2554,40 грн. та здійснивши ставку за вказаний лот він став переможцем електронних торгів із зобов`язанням сплатити розмір додаткової винагороди організатору торгів в сумі 353,30 грн та кошти за придбання лоту в сумі 53 832,70 грн. Після перемоги на електронних торгах він на рахунок Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) (далі - ВДВС, Відділ) 24.02.2020 перерахував 53 832,70 грн. Начальником ВДВС затверджено акт про проведення електронних торгів №465334 від 10.02.2020 в якому відображено відомості щодо суми особливої ставки учасника в розмірі 56 666,00 грн.

Позивач, посилаючись на те, що придбаний ним з електронних торгів автомобіль не передавався для зберігання організатору торгів, а в порушення ч. 5 розділу 2 Порядку реалізації арештованого майна був переданий на зберігання директора боржника ТОВ "Торговий дім "Главмаш" - Любченку І.М., у зв`язку з чим він не в змозі отримати придбане майно, так як воно відсутнє за адресою зберігання, просив визнати недійсними протокол ДП "СЕТАМ" №465334 проведення електронних торгів від 10.02.2020 та акт державного виконавця про проведення електронних торгів від 27.02.2020; стягнути з ДП "СЕТАМ" гарантійний внесок у розмірі 2 554,40 грн, а з ВДВС стягнути кошти за придбання лоту в сумі 53 832,70 грн.

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 15 березня 2021 року позов задоволено у повному обсязі та вирішено питання про судові витрати.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, відповідач - ДП «Сетам» звернувся до суду з апеляційною скаргою, посилаючись на те, що рішення суду є незаконним та необґрунтованим, ухвалене з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, без повного з`ясування обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

В обґрунтування апеляційної скарги посилався на те, що суд першої інстанції безпідставно не застосував положення ч. 1, ч. 2 ст. 665 ЦК України, якою передбачено наслідки невиконання продавцем власного обов`язку передати майно покупцеві, а саме: у разі відмови продавця передати проданий товар покупець має право відмовитися від договору купівлі-продажу; якщо продавець відмовився передати річ, визначену індивідуальними ознаками, покупець має право пред`явити продавцеві вимоги відповідно до статті 620 ЦК України.

Вважав, що позивач обрав неналежний спосіб захисту свого права, відтак суд не повинен був застосовувати положення цивільного кодексу щодо недійсності правочину.

Судом не взято до уваги, що позивачем не надано жодного доказу того, що на момент проведення спірних електронних торгів майно було відсутнє у зберігача.

Судом не враховано правову позицію, висловлену Верховним Судом в постанові від 13.03.2018 у справі №911/494/17, згідно якої при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними встановленню підлягає чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів та чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Зазначив, щ неможливість отримати товар, у зв'язку з його відсутністю у зберігача не є підставою для визнання таких електронних торгів недійсними.

За вказаних обставин, просив скасувати рішення Броварського районного суду м. Києва від 15 березня 2021 року та ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Заперечуючи проти апеляційної скарги, позивач подав відзив, в якому посилаючись на безпідставність доводів апеляційної скарги, просив скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін, як законне та обґрунтоване.

Представник відповідача ДП "Сетам" - Стаднік Р.П. в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримав та просив задовольнити з підстав, викладених в ній.

Позивач, належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явився та свого представника не направив. Представник позивача - ОСОБА_3 подав до суду клопотання, в якому просив розглянути справу без його участі та участі ОСОБА_1 .

Відповідач - Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), належним чином повідомлений про судове засідання суду апеляційної інстанції, свого представника не направив.

Колегія суддів, відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу за відсутності представника осіб, які не з`явилися в судове засідання, та їхніх представників.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та вимог, що заявлялись у суді першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що відповідно до протоколу №465334 проведення електронних торгів від 10 лютого 2020 року та акту державного виконавця проведення електронних торгів від 27 лютого 2020 року, ОСОБА_1 було придбано рухоме майно: Вантажний загальний бортовий автомобіль МАЗ, модель 437040-062, 2003 року випуску, НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 (а.с. 22-25).

З метою участі в електронних торгах по лоту №404171, ОСОБА_1 сплачено гарантійний внесок у сумі 2554,40 грн на рахунок ДП «СЕТАМ», про що свідчить чек від 08.02.2020 №765986 (а.с. 8).

Після перемоги на електронних торгах, позивач на рахунок Міжрайонного відділу ДВС по Індустріальному та Немишлянському районах у м. Харкові Східного МУ МЮ (м. Харків) квитанцією від 24 лютого 2020 року за №0.0..1 перерахував 53832,70 грн, де в призначеннях платежу зазначено «кошти за придбання на СЕТАМ прот. №465334 від 10 лютого 2020 року, лот №404171 переможець: ОСОБА_1 » (а.с. 7).

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що товар, який позивач придбав на електронних торгах, не було йому передано після проведення таких торгів, тобто не настали правові наслідки, що обумовлені договором купівлі продажу.

Також, суд першої інстанції дійшов висновку, що на відновлення становища, яке існувало до порушення прав позивача, наявні правові підстави і для задоволення позовних вимог про стягнення з відповідачів гарантійного внеску та коштів сплачених за придбання товару.

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою, ДП "Сетам" посилалося на те, що обставини, на які посилається позивач не вказують на порушення порядку та процедури проведення електронних торгів, а відтак не можуть бути підставою для визнання таких електронних торгів недійсними.

Колегія суддів погоджується з такими доводами апеляційної скарги, враховуючи наступне.

Велика Палата Верховного Суду від 15.01.2020 у справі №367/6231/16-ц, щодо визнання електронних торгів недійсними, висловила правову позицію, згідно якої правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст. 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо встановленої процедури, порядку проведення торгів, що підтверджується правовим висновком ВСУ від 25.11.2015 (№6-1749цс15).

Відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу і така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами 1-3, 5, 6 статті 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу). Для застосування наслідків недотримання вказаних вимог, при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог встановленого порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Відповідно до Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних аукціонів здійснюється реалізація виконавцями майна на торгах ДП «Сетам» на підставі їх заяв.

До предмета доказування в справі належить дотримання порядку проведення прилюдних торгів, правил, які визначають процедуру підготовки, проведення електронних торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; оформлення кінцевих результатів торгів).

Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21.11.2018 у справі №465/650/16-ц та від 23.01.2019 у справі №522/10127/14-ц, правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин.

Частиною 4 ст. 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст. 203, 215 ЦК України), у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5 (далі - Порядок).

Як вбачається зі змісту позовної заяви, ОСОБА_1 не зазначив обставин порушення порядку проведення прилюдних торгів, правил, які визначають процедуру підготовки, проведення електронних торгів, передбачених законодавством. Також позовна заява не містить обґрунтувань, що порушення порядку чи процедури проведення електронних торгів вплинуло на результати таких електронних торгів, що відповідно призвело до порушення прав і законних інтересів позивача. А підстави, якими позивач обґрунтовував свої позовні вимоги, а саме, що договір купівлі-продажу, оформлений актом державного виконавця про проведення електронних торгів, укладений з порушенням вимог ст. 203 ЦК України, оскільки придбаний на електронних торгах автомобіль був відсутній в організатора та взагалі у порушення вимог ч. 5 розділу 2 Порядку не передавався організатору на зберігання, не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Так, за приписами частини 5 Розділу ІІ Порядку (в редакції на час проведення електронних торгів), виконавець призначає зберігача у порядку, встановленому статтею 58 Закону України «Про виконавче провадження», керуючись принципом забезпечення схоронності та цілісності майна.

Зберігачами можуть бути боржник, члени його сім`ї або інші особи, у тому числі Організатор.

Організатор призначається зберігачем рухомого майна, що підлягає реалізації відповідно до цього Порядку, крім випадків, коли це майно не може бути передано на зберігання Організатору з об`єктивних причин без пошкодження його функціональних властивостей, цілісності та зовнішнього вигляду (складні верстати, механізми, устаткування тощо). Організатор забезпечує транспортування такого майна до місця зберігання.

У разі передачі майна на зберігання Організатору складається акт приймання-передавання арештованого майна. Акт приймання-передавання підписується особою, якій передається майно, та виконавцем.

Згідно з ч. 1 ст. 58 Закону України "Про виконавче провадження", майно, на яке накладено арешт, крім майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону, передається на зберігання боржникові або іншим особам (далі - зберігач), що призначені виконавцем у постанові про опис та арешт майна (коштів) боржника, під розписку.

Отже, законодавцем визначено, що зберігачем рухомого майна виконавець може призначити лише організатора.

Як вбачається з матеріалів справи, зберігачем вантажного загального бортового автомобіля МАЗ, модель 437040-062, 2003 року випуску, НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 є ОСОБА_2 .

Проте, дана обставина, як помилково вважає позивач, не є підставою для визнання електронних торгів недійсними, з огляду на таке.

Згідно з Порядком, електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Порядку, виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору.

Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу 1 цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим - тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для знесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений.

Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів.

Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні підготовчих дій з метою проведення електронних торгів, передбачених Законом України «Про виконавче провадження» та Порядком підлягають оскарженню в спосіб, передбачений Законом України «Про виконавче провадження».

Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Дана правова позиція висловлена Верховним Судом в постанові Верховного Суду від 08.07.2020 у справі №201/18443/17.

Оскільки позивач не посилається на будь-які порушення організатором торгів положень Порядку, а обґрунтовує свої позовні вимоги рішенням державного виконавця (визначення зберігача майна, яке реалізовувалося на електронних торгах), колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про наявність правових підстав для визнання електронних торгів недійсними.

Проте, ухвалюючи рішення, суд першої інстанції наведених обставин та положень закону не врахував, неповно з'ясував обставини справи та не встановив чи наведені позивачем обставини для визнання електронних торгів недійсними відповідають положенням закону, внаслідок чого дійшов помилкового висновку про задоволення позовних вимог

З огляду на викладене, колегія суддів вважає обґрунтованими доводи апеляційної скарги ДП «Сетам», що судом неправильно застосовано норми матеріального права та неповно з`ясовано обставини справи, а тому рішення суду підлягає скасуванню.

Ураховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, розглядаючи спір, неповно встановив обставини справи, не застосував норми матеріального права, які підлягали застосуванню до правовідносин, що виникли між сторонами, порушив норми процесуального права, внаслідок чого дійшов помилкового висновку про задоволення позовних вимог, а тому в силу частини 1 статті 376 ЦПК України,рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову в задоволенні позову.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасовує судове рішення і ухвалює нове.

Частиною 13 статті 141 ЦПК України передбачено, що якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

При зверненні ДП «Сетам» до суду з апеляційною скаргою на рішення суду, відповідно до Закону України "Про судовий збір" підлягав сплаті судовий збір в сумі 3 783 грн 60 коп., який і сплачено скаржником, що підтверджується платіжним дорученням №12749 від 05.07.2021.

Беручи до уваги викладене, а також те, що судом апеляційної інстанції задоволено апеляційну скаргу відповідачі, з ОСОБА_1 підлягає стягненню на користь ДП «Сетам» за подану апеляційну скаргу судовий збір в сумі 3 783 грн 60 коп..

На підставі викладеного та керуючись ст. 268, 374, 376, 383, 384, 389 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Сетам» - задовольнити.

Рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 15 березня 2021 року - скасувати.

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), Державного підприємства "Сетам" про визнання недійсними договору купівлі-продажу та протоколу проведення електронних торгів, стягнення гарантійного внеску та коштів за придбання лоту - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_3 ; місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь Державного підприємства «Сетам» (; місцезнаходження: м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6) судовий збір у розмірі 3 783 (три тисячі сімсот вісімдесят три) грн 60 коп.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Повний текст постанови складено 22 вересня 2021 року.

Головуючий О.Ф. Мазурик

Судді О.В. Желепа

В.А. Кравець