У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2021 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради про визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідача Ужгородської міської ради про визнання права власності.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до вимог п.п. 2,5,8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви .

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач ОСОБА_1 , є спадкоємцем померлого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

При цьому позивач зазначає, що при в оформленні свідоцтва про право на спадщину за законом йому було відмовлено, у зв`язку з тим, що право власності на спадкове майно за спадкодавцем, тобто батьком позивача ОСОБА_2 , при житті зареєстровано не було.

У разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому, входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди ( пункт 8 Постанова Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»).

Окрім того у Листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013р, також вказано на те, що у разі смерті члена житлово-будівельного, садівницького товариства, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, але свідоцтво про право власності не отримав, квартира в житлово-будівельному кооперативі та житловий будинок у садівницькому товаристві входять до складу спадщини.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

За твердженням позивача право власності на квартиру АДРЕСА_1 станом на 31.12.2012р. за померлим ОСОБА_2 зареєстровано не було. Як зазначає позивач, це підтверджується і відсутністю відомостей про реєстрацію права власності у Державному реєстрі. Разом із тим у підтвердження вказаному до позовної заяви не надано витягу із Державного реєстру прав власності на нерухоме майно на яке в позові посилається заявник.

Позивач вказує, що зі змісту довідки КП «Архітектурно-планувальне бюро» від 14.09.2021 р. за № 120, на зберіганні якого знаходиться архів інвентаризаційних справа, вбачається, що право власності на квартиру АДРЕСА_1 станом на 31.12.2012р. за померлим ОСОБА_2 зареєстровано не було.

Разом із тим, зі змісту вказаної довідки (така додана до позовної заяви) вказано, що згідно з архівними відомостями, що містяться в інвентаризаційній справі № 8783 будинок АДРЕСА_2 ,- вказаний багатоквартирний житловий будинок є кооперативним і в цілому зареєстрований за житлово-будівельним кооперативом «Рассвєт», інформація про те, кому з членів кооперативу належить чи може належати вказана квартира знаходиться в розпорядженні даного ЖБК.

Позивачем не надано відомостей про те, чи звертався він до житлово-будівельного кооперативу «Рассвєт», з метою отримання відповідної інформації. До позовної заяви додано довідку про повну виплату ОСОБА_2 , членом кооперативу квартири АДРЕСА_3 .

При цьому, до участі у справі не залучено житлово-будівельний кооператив «Рассвєт» , а відповідачем в зазначено Ужгородську міську раду, хоча вимог до цього відповідача позивач не пред`являє та в обґрунтуванні позову не зазначає, чим порушує Ужгородська міська рада його права, за захистом яких він звернувся до суду.

У Листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013р, зазначено, що відповідачами у справах про визнання права власності в порядку спадкування на будинки та садиби, щодо яких відсутні правовстановлюючі документи у зв`язку з їх втратою, є спадкоємці, які прийняли спадщину, а також органи, які уповноважені видавати правовстановлюючі документи на нерухоме майно, або ж органи, до яких перейшли такі повноваження, та органи, що здійснюють державну реєстрацію прав на нерухоме майно.

Таким чином, позивачу потрібно правильно визначити коло осіб, які повинні приймати участь у справі, зокрема визначити їх процесуальний статус та привести у відповідність до п. 2 ч. 3ст. 175 ЦПК України, оскільки рішення у справі може стосуватися прав та обов`язків даних осіб.

Згідно частини 1 статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

На виконання ухвали суду необхідно надати виправлену позовну заяву, її копії та додані до неї документи у кількості учасників судового розгляду.

Вищенаведені недоліки позовної заяви унеможливлюють відкриття провадження у справі.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. 175 ЦПК України.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради про визнання права власності,- залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали. Роз`яснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош