Справа № 303/4649/16-ц
П О С Т А Н О В А

Іменем України

28 вересня 2021 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в складі:

головуючого судді: Джуги С.Д.

суддів: Собослоя Г.Г., Мацунича М.В.

з участю секретаря судового засідання: Микуляк Є.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 13 жовтня 2020 року у складі судді Кость В.В., у справі за заявою ОСОБА_2 про поворот виконання рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Українська пожежно-страхова компанія», ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про стягнення страхового відшкодування та відшкодування матеріальних збитків,-

встановив:

21 вересня 2020 року ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про поворот виконання рішення Апеляційного суду Закарпатської області від 23 березня 2017 року, шляхом повернення йому безпідставно стягнутих грошових коштів.

Необхідність задоволення заяви обґрунтовується тим, що на виконання рішення, Мукачівським МВ ДВС відносно нього було відкрито виконавче провадження щодо примусового стягнення матеріальних збитків в сумі 52901,00 гривень, яке станом на 26.09.2019 року виконане повністю. Разом з тим, 22.01.2020 року постановою Верховного Суду рішення апеляційного суду Закарпатської області від 23 березня 2017 року в частині вирішення позовних вимог стосовно нього скасовано.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 13 жовтня 2020 року заяву ОСОБА_2 задоволено. Допущено поворот виконання рішення по справі №303/4649/16-ц, шляхом стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суми 52901,00 (п`ятдесят дві тисячі дев`ятсот одна гривня 00 копійок) гривень, які були сплачені на виконання рішення Апеляційного суду Закарпатської області від 23 березня 2017 року.

Не погодившись із вказаною ухвалою, ОСОБА_1 оскаржив її в апеляційному порядку, посилаючись на порушення судом норма матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що судом першої інстанції безпідставно задоволено заяву про поворот виконання рішення, оскільки поворот виконання можливий тільки в межах суми, що фактично одержана позивачем за скасованим рішенням суду, що має бути підтверджено належними та допустимими доказами, а саме, документом, який підтверджує списання стягнутої суми установою банку, у зв`язку з чим постанова про закінчення виконавчого провадження №54059695 від 26.09.2019 року, яка не є банківським документом, не підтверджує факт повернення коштів позивачу та не є допустимим доказом по даній справі.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Апелянт в судове засідання в черговий раз не з`явився, про дату, час, місце розгляду справи належним чином повідомлений. Інші учасники справи також в судове засідання не з`явилися.

З приводу неявки апелянта слід зазначити наступне.

Згідно з ч.3 п.п.10,11 ст.ст.2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема: розумність строків розгляду справи; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Виходячи з наведеного, враховуючи, що апеляційне провадження у даній справі відкрито 02.12.2020року, розгляд справи в суді апеляційної інстанції неодноразово відкладався за клопотанням апелянта, апеляційний суд дійшов висновку про розгляд справи, на підставі ч.2 ст.372 ЦПК України, у відсутності апелянта та інших учасників справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, розглянувши і дослідивши матеріали справи та перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, виходячи з наступних мотивів.

Статтею 419 ЦПК України встановлено, що постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття. З моменту прийняття постанови судом касаційної інстанції скасовані або визнані нечинними рішення, постанови та ухвали суду першої або апеляційної інстанції втрачають законну силу та подальшому виконанню не підлягають. Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає

Згідно ч. 1 ст. 444 ЦПК України, суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він закриває провадження у справі; залишає позов без розгляду; відмовляє в позові повністю; задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Частиною 9 ст. 444 ЦПК України передбачено, якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин 1 - 3 цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Частиною 10 ст.444 ЦПК України також встановлено, що заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи. Така заява розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду.

У пункті 3.2 рішення Конституційного Суду України від 2 листопада 2011 року N13-рп/2011 зазначено, зокрема, що поворот виконання рішення - це гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Таким чином, поворот виконання рішення є способом захисту майнових прав сторони, який не може бути застосований у справах, де предметом спору є немайнові права.

Крім того, поворот виконання рішення можливий за будь-якими справами, але за наявності таких умов: 1) щоб позивач отримав від відповідача в порядку виконання рішення майно чи гроші; 2) щоб виконане рішення було скасовано вищестоящим судом повністю чи змінено із задоволенням позовних вимог у меншому розмірі. В усіх інших випадках розгляд питань про повернення стягненого в порядку цивільного судочинства відбуватися не може.

Матеріалами справи встановлено, що заочним рішенням Мукачівського міськрайонного суду від 16 листопада 2016 року у задоволенні позову про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суми 52 901 грн. матеріальних збитків - відмовлено (т.1, а.с.97-100).

Рішенням апеляційного суду Закарпатської області від 23 березня 2017 року заочне рішення суду від 16 листопада 2016 року в частині вимог, заявлених до відповідача ОСОБА_2 скасовано та ухвалено нове рішення про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 52901,00 грн. матеріальних збитків В решті рішення суду першої інстанції залишено без змін. (т.1, а.с.201-205).

01.06.2017 року старшим державним виконавцем Мукачівського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області було відкрито виконавче провадження з виконання виконавчого листа №2/303/2236/16, виданого 28.04.2017 про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 52901,00 грн. матеріальних збитків.

Постановою головного державного виконавця Мукачівського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області від 26.09.2019 року виконавче провадження №54059695 було закінчено у зв`язку зі сплатою суми боргу та виконавчого збору в повному обсязі (т.2, а.с.51,52).

Як вбачається з матеріалів справи, 10 жовтня 2019 року виконавчий лист № 2/303/2236/16 було повернуто до Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області у відповідності до постанови про закінчення виконавчого провадження № 54059695.

Вищевказану постанову державного виконавця щодо закінчення виконавчого провадження ніким не оскаржено.

В подальшому, постановою Верховного Суду від 22 січня 2020 року рішення апеляційного суду Закарпатської області від 23 березня 2017 року в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальних збитків скасовано, рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 16 листопада 2016 року в цій частині залишено в силі.

Таким чином, враховуючи те, що рішення суду апеляційної інстанції про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальної шкоди судом касаційної інстанції було скасовано та залишено в силі рішення суду першої інстанції, яким відмовлено у задоволенні даної вимоги, а тому у суду першої інстанції були всі правові підстави для задоволення заяви про поворот виконання рішення.

Посилання в апеляційній скарзі ОСОБА_1 про відсутність підтвердження сплати ОСОБА_2 коштів на виконання рішення суду, яке було в послідуючому скасованим, є безпідставними і не заслуговують на увагу, оскільки постановою головного державного виконавця Мукачівського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області від 26.09.2019 року у виконавчому провадженні №54059695 підтверджено факт сплати в повному обсязі суми боргу та виконавчого збору, в зв`язку з чим було закінчено виконавче провадження.

З огляду на викладене, апеляційний суд вважає, що ухвала суду постановлена з додержанням норм процесуального права, є законною і обґрунтованою, підстав для її скасування чи зміни не вбачається.

За таких обставин, апеляційну скаргу, відповідно до ст. 375 ЦПК України, слід залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Виходячи з наведеного та керуючись нормами статей 367, 374, 375, 381, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 13 жовтня 2020 року, залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складено 08 жовтня 2021 року.

Головуючий:

Судді: