Справа № 204/7354/21
Провадження № 2/204/2326/21

27 вересня 2021 року м. Дніпро
Суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Приваліхіна А.І., розглянувши у приміщенні суду у м. Дніпрі матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Царейкін Михайло Самуілович та Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, про визнання договору довічного утримання недійсним, скасування державної реєстрації, визнання права власності та зняття з реєстраційного обліку, -
24 вересня 2021 позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 , визначивши третіми особами приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Царейкіна М.С. та Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, із вимогами про визнання договору довічного утримання недійсним, скасування державної реєстрації, визнання права власності та зняття з реєстраційного обліку.
При вивченні матеріалів позовної заяви встановлено, що позивачкою заявлено чотири вимоги (одна майнового характеру та три немайнового характеру), але судовий збір сплачено лише за дві вимоги немайнового характеру. Крім того, позивачкою в позовній заяві невірно зазначено ціну позову. Також, позивачкою в прохальній частині позовної заяви, наряду з позовними вимогами, містяться вимога про виклик та допит свідків, а також незрозуміла вимога із зазначенням замість найменуванням сторони «особа 3, особа 4».
Згідно з вимогами ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, найменування суду першої інстанції, до якого вона подається, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку з розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.
Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.
Згідно з вимогами п. п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги.
Вказані вимоги закону позивачкою не виконані, оскільки прохальна частина позовної заяви, наряду з позовними вимога, містить клопотання про виклик та допит свідків, проте нормами цивільного законодавства передбачено, що у прохальній частині позову викладаються позовні вимоги та виключно надається право заявити клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, якщо такий розгляд допускається, викладення інших клопотань та заяв у прохальній частині не передбачено.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 177 ЦПК України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.
Враховуючи вищевикладене, з урахуванням ст. 177 ЦПК України позивачка, має право подати до суду окремо оформлене клопотання про виклик та допит свідків.
Згідно з вимогами ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.
Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.
Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.
Приписами ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи те, що позовну заяву подано з недоліками, доходжу висновку про неможливість відкриття провадження по справі, а тому, про залишення позову без руху, надання позивачці строку для усунення недоліків шляхом надання позовної заяви в новій редакції із зазначенням вірної ціни позову та приведенням її прохальної частини у відповідність до змісту позовної заяви та вимог чинного цивільного процесуального законодавства України та надання суду документу про сплату судового збору, сума якого, відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір», за одну немайнову вимогу становить 908 гривень та за майнову вимогу у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з вимогами ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.
На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України, -
П О С Т А Н О В И В :
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Царейкін Михайло Самуілович та Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, про визнання договору довічного утримання недійсним, скасування державної реєстрації, визнання права власності та зняття з реєстраційного обліку залишити без руху.
Надати позивачці строк у п`ять днів включно зо дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.І. Приваліхіна