ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 643/16183/18

Провадження № 22-ц/818/3394/21

13 липня 2021 року

м. Харків

Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого Хорошевського О.М.,

суддів Бурлака І.В., Котелевець А.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами в приміщенні суду в м. Харкові цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Московського районного суду м. Харкова від 25 лютого 2021 року, ухвалене суддею Довготько Т.М. по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , Об`єднаного житлового кооперативу «Левада» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,-

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом в якому після зменшення позовних вимог просила суд стягнути солідарно з відповідачів ОСОБА_3 , ОЖК « ОСОБА_4 » на її користь матеріальну шкоду в розмірі вказаному у Звіті про оцінку майна №11Е/0319/01 від 13.03.2019 року проведеним ТОВ «Міжнародний інститут оцінки «ЛОТ» у сумі 97100, 00 грн. та стягнути з відповідачів судові витрати.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що вона є власницей квартири АДРЕСА_1 . Відповідач ОСОБА_3 є власницей квартири АДРЕСА_2 , розташованої двома поверхами вище у цьому ж будинку. 02.11.2018рокуо 21 год. 30 хв. її квартиру було затоплено гарячою водою. 03.11.2018року мешканцями під`їзду де розташовані квартири АДРЕСА_3 та 138 був складений Акт про залиття №03-11/18. 05.11.2018року працівниками ОЖК «Левада», який надає житлово-комунальні послуги і на балансі якого знаходиться будинок складено та затверджено Акт обстеження, згідно якого, причиною залиття квартири АДРЕСА_3 стало неякісне проведення заміни трубопроводу гарячого водопостачання (в тому числі встановлення обтискної муфти та засічення (зменшення) діаметру трубопроводу. Під тиском води обтискна муфта злетіла з стояка, в результаті чого відбулося залиття усіх квартир розташованих нижче квартири АДРЕСА_2 . Роботи проводилися ПП «Сантех-Сервіс» на підставі Договору підряду від 28.10.2018року, укладеного з ОСОБА_5 . Згідно акту обстеження від 05.11.2018року позивачці завдано шкоду: зіпсований дубовий паркет підлоги в усіх кімнатах та коридорах, зіпсовані стіни в усіх кімнатах квартири (відшарування шпаклівки, плями на стінах), зіпсовані стеля (шпалери) та підлога (вздуття та розтріскування плитки) кухні. Факт залиття квартири АДРЕСА_3 підтверджується Актом обстеження від 05.11.2018року, складений представником ОЖК «Левада», копією Акту про залиття приміщення №03-11/18 від 03.11.2018року з додатком, складеним мешканцями під`їзду з причини залиття квартири. При цьому, враховуючи місцезнаходження точки розділу, в якій здійснюється передача послуг з гарячого водопостачання від виконавця до споживача, джерело залиття знаходиться в зоні відповідальності ОЖК « ОСОБА_4 » на яке покладено обов`язок усунення аварійних пошкоджень. Працівник кооперативу (сантехник) прибув на місце аварії через 3 години після повідомлення голови кооперативу про факт залиття квартир. Залиття квартир гарячою водою впродовж тривалого часу лише збільшило заподіяну шкоду і призвело до залиття квартир до першого поверху та залиття шахти ліфту..

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 25 лютого 2021 року позовні вимоги залишені без задоволення.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 просить рішення суду першої інстанції скасувати ік незаконне та необгрунтоване постановлене з порушенням норм матеріального та процесуального права та ухвалити нове рішення яким у позовні вимоги задовольнити повному обсязі.

Скарга містить посилання на те, що судом пеершої інстанції порушено порядок розгляду справи та замість загального порядку розглянув справу за правилами спрощеного позовного провадженн.

Крім того, судом першої інстанції порушено строки розгляду справи в порушення приписів ст. 121 ЦПК України.

З боку відповідачів до матеріалів справи не надано відзиву на позовні вимоги ОСОБА_6 не додано жодного доказу на підтвердження заперечень щодо фактів, викладених в позовній заяві, відповідачі не надали жодних заперечень щодо висновків, викладених в експертному висновку ТОВ «Міжнародний інститут оцінки «ЛОТ», відповідач-1 не забезпечив явку свідків на допиті яких наполягав.

Разом з тим, позивачкою надано докази на підтвердження своїх вимог а саме:Акт про залиття № 03-11/18 від 03.11.2018 року з додатками складений мешканцями під`їзду де розташовані квартири АДРЕСА_3 та АДРЕСА_2 , Акт обстеження від 05.11.2018 складеного працівниками відповідача-2 - ОЖК «ЛЕВАДА» та затвердженого виконавчим директором ОЖК «ЛЕВАДА», фото проведених робіт у ванній кімнаті і туалеті квартири АДРЕСА_4 , висновок експертизи проведеної ТОВ «Міжнародний інститут оцінки «ЛОТ» на виконання ухвали Московського районного суду м. Харкова від 30.01.2019 року. У Акті обстеження від 05.11.2018г. складеного працівниками ОЖК «ЛЕВАДА»затвердженого виконавчим директором зазначено що причиною залиття квартири АДРЕСА_3 стало неяякісне проведення заміни трубопроводу гарячого водопостачання (встановлення обтискної муфти та засічення (зменшення) діаметру трубопроводу. Під тиском гарячої води обтискна муфта злетіла зі стояка, в результаті чого відбулося залиття усіх квартир розташованих нижче квартири АДРЕСА_2 . Акт обстеження від 05.11.2018г. складений працівниками ОЖК «ЛЕВАДА» за формою та змістом відповідає встановленій формі, не суперечить іншим доказам у справі, а наведені в ньому дані відповідачами не спростовані.

Щодо висновків суду про ухилення позивачки від участі у проведенні експертизи, зазначила, що жодного разу у призначений час експерт на об`єкті дослідження не з`явився Доказів своєї присутності в призначений час (наприклад належним чином складений акт про відсутність тощо) не надано. Крім того, половина питань стосується саме квартири АДРЕСА_2 , що давало змогу експерту підготувати експертний висновок з половини поставлених питань, але з незрозумілих для позивача підстав не було зроблено.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_3 просить рішення залишити без змін.

Переглядаючи законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, що були заявлені в суді першої інстанції судова колегія вважає, що рішення суду першої інстанції підлягає сккасуванню з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи..

За правилами до ч. 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищевикладене, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що позивачка не довела наявність протиправної поведінки відповідачів, наслідком якої їй завдано майнову шкоду.

Проте, з таким висновком суду першої інстанції погодитись не можна.

Право на відшкодування матеріальних збитків як спосіб захисту цивільних прав передбачене ст.22 ЦК України.

Так, вищевказаною статтею встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо).

Згідно ч.3 ст.386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно до положень статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Частина друга статті 1166 ЦК встановлює презумпцію вини завдавача шкоди, тобто особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Відповідно до ч.1 ст.1167 ЦК України , моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Згідно ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Згідно із частиною четвертою статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Статтею 322 ЦК України також передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить.

Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.

Наявність всіх вказаних умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Важливим елементом доказування наявності шкоди є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою, спричиненою потерпілій стороні.

Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки.

Матеріалами справи підтверджено, що позивачка ОСОБА_1 є власницею квартири АДРЕСА_1 , пошкодженої внаслідок залиття. Вказана квартира розташована на 6-ому поверсі 9-ох поверхового будинку. Відповідач ОСОБА_3 є власницею квартири АДРЕСА_2 , яка розташована поверхом вище цього ж будинку.

05.11.2018року головним інженером ОЖК «Левада» ОСОБА_7 та слюсарем-сантехніком ОСОБА_8 , складено та затверджено Акт обстеження квартири АДРЕСА_1 на предмет залиття з вище розташованої квартири АДРЕСА_2 . При обстеженні встановлено: квартира АДРЕСА_3 двокімнатна, розташована на 6 поверсі 9-ти поверхового будинку. 02.11.2018року о 21год.30 хв. сталося залиття з квартири АДРЕСА_2 через неякісне проведення заміни трубопроводу гарячого водопостачання. Роботи проводились організацією найманою жильцями квартири АДРЕСА_2 на підставі договору підряду. Були встановлені обтискні муфти та засічено діаметр трубопроводу. Під тиском води обтискна муфта злетіла з стояка, в результаті чого відбулося залиття нижче розташованої квартири АДРЕСА_3 . В результаті залиття в квартирі АДРЕСА_3 пошкоджено: кімната зал стіна під вікном мокрі потіки, відшарування шпаклівки 3х2,5 м., пол (паркет) вздуття паркету 3х1,5 м.; кімната 2 ( маленька) - мокрі потіки над вікном та по вуглам 3х2,5 м., пол (паркет) вздуття паркету 3,0х3,0 м; коридор на стіні мокрі потіки, 3,5х0,8м., в коридорі біля туалету на стіні мокрі потіки у вуглі 0,5х0,5м.; кухня - стеля (шпалери) по всій площі стелі жовті потіки, відшарування шпалер, підлога (плитка) вздуття та розтріскування плитки 3,0х2,5м. Висновки: залиття відбулося через неякісне проведення робіт заміни трубопроводу гарячого водопостачання у квартирі АДРЕСА_2 .

Зі Звіту про оцінку майна №11Е/0319/01 від 19.03.2019 року проведеного оцінювачем ТОВ «Міжнародний інститут оцінки «ЛОТ», станом на дату оцінки 11.03.2019року убачається, що розмір матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири №130 складає (округлено) 91100 грн. без врахування ПДВ. Вартість ремонтно-відновлювальних робіт по відновленню оздоблювальних покриттів стін, стель і покриттів підлог, які були пошкодженні внаслідок залиття кватири АДРЕСА_3 , станом на дату оцінки 11.03.2019року становить (округлено) 97100 грн. без врахування ПДВ.

Першою та обов`язковою дією власника пошкодженої квартири є фіксація залиття. Перш за все, це фото- і відео фіксація, яка може стати в нагоді при проведенні досудових переговорів з ймовірним заподіювачем шкоди. Однак у разі звернення до суду знадобиться офіційна фіксація факту залиття.

Відповідне роз`яснення з аналогічної ситуації надано Міністерством з питань житлово-комунального господарства України у Листі від 29.12.2009 р. №12/20-11-1975, відповідно до якого вказується, що п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76 у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено форму згаданого акта. Тобто факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника (власника) будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

Відповідач та її представник в судовому засіданні заперечували проти наведених вище обставин, стверджуючи, що залиття квартири позивачів 02.11.2018 сталося не з її вини. З приводу цього було заявлено клопотання про проведення судової будівельно-технічної експертизи. З повідомлення ХНДІСЕ ім. засл.професора М.С.Бокаріуса про неможливість надання висновку №26007, складеного 06.07.2020 вбачається, що виїзд на обстеження був призначений на 13.03.2020 року о 10-00год. 13.03.2020року експерти виїхали на місце обстеження, а саме: квартири АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 . Позивача ОСОБА_1 на об`єкті дослідження, а саме квартири АДРЕСА_1 , не було, доступу до об`єкту дослідження не надано, клопотання не задоволено. Експертами здійснено повторний виїзд на обстеження 03.07.2020року. Позивача ОСОБА_1 на об`єкті дослідження, а саме квартири АДРЕСА_1 , не було, доступу до об`єкту дослідження не надано, клопотання не задоволено.

З яких підстав не було досліджено кв. АДРЕСА_2 з якої відбулось залиття кв. АДРЕСА_3 , експертами не зазначено.

Крім того, відповідачем не надано суду доказу того, що не з її вини 02. 11.2018 року відбулося залиття квартири позивачів АДРЕСА_1 , що є обов?язком відповідно до вимог ст.81 ЦПК України.

Відповідно до вимог ст.151 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.

Таким чином, посилання відповідача на те, що не з її вини відбулося протікання води у квартиру позивачів є необґрунтованими та недоведеними.

Суд наголошує, що судове доказування - це діяльність учасників процесу при визначальній ролі суду по наданню, збиранню, дослідженню і оцінці доказів з метою встановлення з їх допомогою обставин цивільної справи. При цьому, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ЦПК України.

Доказування є єдиним шляхом судового встановлення фактичних обставин справи і передує акту застосування в судовому рішенні норм матеріального права, висновку суду про наявність прав і обов`язків у сторін.

У відповідності до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно до пункту 4 частини 2 статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

У ч.ч. 1, 2, 8 статті 83 ЦПК України визначено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач повинний подати докази разом з поданням позовної заяви. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Позивачкою на виконання свого процесуального обов`язку надано належні і неспростовні докази на підтвердження своєї позиції, зокрема щодо залиття її квартири. - акт фіксації залиття квартири, фото- фіксація пошкоджень, та звіт про оцінку майна стосовно вартості відновлювального ремонту внутрішнього оздоблення кімнат та приміщень (кухні) вищевказаної квартири.

Посилання суду в оскаржуваному рішенні на неможливість проведення експертного дослідження, призначеного за клопотанням представника ОСОБА_3 , в результаті ухилення позивачкою від надання експерту можливості оглянути належну їй квартиру, що за висновком суду є підставою для застосування правил ст. 109 ЦПК України не можна вважати обгрунтованими.

Експертне дослідження призначено за клопотанням представника відповідача.

Будь-яких доказів того, що ОСОБА_3 надала експерту доступ до належної їй квартири матеріали справи не містять, як не містять і доказів того, що ОСОБА_1 попереджалась про час у який експертом планується вихід для проведення дослідження.

Таким чином, у суду наявні підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири у розмірі 97100,00 грн., оскільки вказані підстави знайшли своє підтвердження під час розгляду справи, так як враховуючи положення п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 22 ЦК України, суд вважає доведеним розмір спричиненої матеріальної шкоди (реальні збитки), яких власник квартири зазнав, у зв`язку з пошкодженням квартири у вищевказаному розмірі.

Жодних доказів на спростування розміру матеріальних збитків, визначених експертом, відповідачка до матеріалів справи не долучила.

Дійшовши висновку про задоволення позовних вимог судова колегія бере до уваги, приписи ст. 1166 ЦК України якими передбачені загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду , та що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

З урахуванням того, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, то якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Проте, що стосується вимог заявлених до співвідповідача ОЖК «Левада» судова колегія не вбачає підстав для стягнення з нього матеріальної шкоди на користь ОСОБА_1 оскільки їх вина не доведена.

Таким чином судова колегія знаходить підстави для часткового задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення з ОСОБА_3 матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири, оскільки її вина встановлена судом та не спростована відповідачкою.

Що стосується посилань апеляційної скарги, що справу розглянута не в тому порядку судова колегія не приймає до уваги, оскільки у суду першої інстанції не було перешкод для розгляду справи в порядку спрощеного провадження з огляду на ст. 274 ЦПК України.

Судові витрати вирішені в порядку ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Такими чино, з ОСОБА_3 підлягає стягненню судовий збір за подання позовної заяви у сумі 971,00 грн та за подання апеляційної скарги в сумі 1470,00 грн.

За таких обставин, оскільки судом першої інстанції неповно з`ясовані обставини, що мають значення для справи, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про часткове задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 ,376, 381, 382-384 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвокати Гур`янова Сергія Борисовича задовольнити.

Рішення Московського районного суду м. Харкова від 25 лютого 2021 року скасувати.

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_3 (РНКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) матеріальну шкоду у розмірі 97100, 00 грн.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір за подання позовної заяви у сумі 971,00 грн та за подання апеляційної скарги в сумі 1470,00 грн.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню не підлягає

Головуючий О.М. Хорошевський

Судді: І.В. Бурлака

А.В. Котелевець

Повне текст постанови складено 13 липня 2021 року.