Справа №601/1632/21
Провадження № 2/601/596/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2021 року м. Кременець

Кременецький районний суд Тернопільської області в складі:

головуючої судді Мочальської В.М.,

розглянувши у порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кременець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Кременецької міської ради про стягнення заборгованості з виплати заробітної плати, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 звернулися в суд з позовом до Кременецької міської ради в якому просять стягнути з відповідача на їх користь заборгованість по заробітній платі за грудень 2020 року.

Позовні вимоги мотивовані тим, що до 31 грудня 2020 року ОСОБА_2 працювала кухарем, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - кочегарами у Бонівецькій загальноосвітній школі 1 ступеня Кременецької районної ради Тернопільської ради. Роботодавцем був відділ освіти Кременецької районної державної адміністрації.

В результаті процесу децентралізації в Україні рішенням Кременецької міської ради від 24 грудня 2020 року №49 "Про передачу об"єктів з спільної власності територіальних громад Кременецького району у комунальну власність Кременецької територіальної громади" права засновника установ та об"єкти закладів освіти, що були на балансі територіальних громад Кременецького району, в тому числі Бонівецьку загальноосвітню школу 1-11 ступенів Кременецької районної ради Тернопільської області було передано у комунальну власність Кременецької територіальної громади.

З першого січня 2021 року педагогічний та адміністративно-технічний склад працівників Бонівецькій загальноосвітній школі 1 ступеня Кременецької районної ради Тернопільської ради було включено до складу відділу освіти Кременецької міської ради та роботодавцем стала Кременецька міська рада.

Рішенням Кременецької міської ради від 05 січня 2021 року №52 "Про зміну типів та назв закладів освіти Кременецької міської територіальної громади" змінено тип та найменування Бонівецької загальноосвітньої школи 1 ступеня Кременецької районної ради Тернопільської області на Бонівецьку початкову школу Кременецької міської ради Тернопільської області.

Посилаючись на те, що Бонівецька початкова школа Кременецької міської ради Тернопільської області є правонаступником Бонівецької загальноосвітньої школи 1 ступеня Кременецької районної ради Тернопільської області, засновником якої є Кременецька міська рада Тернопільської області, зарплата за другу половину грудня їм не виплачена, а тому позивачі просили стягнути з відповідача в їх користь: ОСОБА_4 - 2627.08 грн., ОСОБА_3 - 2627.08 грн., ОСОБА_2 - 5016.82 грн., ОСОБА_1 - 2627.08 грн.

Ухвалою суду від 15.07.2021 відкрито провадження та призначено справу до судового розгляду за правилами спрощеного провадження без повідомлення сторін.

04 серпня 2021 року до суду від Кременецької міської ради надійшов відзив в якому представник відповідача Смаглюк А. просить в позові відмовити, пославшись на те, що відділ освіти Кременецької РДА припинено шляхом ліквідації і Кременецька міська рада не є правонаступником відділу освіти Кременецької РДА. Згідно листа управління Державної казначейської служби України у Кременецькому районі Тернопільської області, станом на 01.01.2021 року кредиторська заборгованість по відділу освіти Кременецької районної державної адміністрації відсутня. Крім того, на переконання відповідача всі додані позивачами до позовної заяви докази є неналежні і недопустимі.

14 вересня 2021 року від позивачів надійшла відповідь на відзив, де позивачі вказують, що до Кременецької міської ради перейшли права засновника, а тому Кременецька міська рада повинна здійснити виплату заборгованості по зарплаті.

Частинами п`ятою та сьомою статті 279 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Від учасників справи, клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, до суду не надходило.

Розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться (ч.13 ст.7 ЦПК України).

На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, враховуючи, що розгляд справи здійснюється в письмовому провадженні, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Враховуючи подані сторонами заяви по суті справи, дослідивши докази по справі в їх сукупності, з`ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернулися позивачі, виходячи з положень ст.12 та ст.13 ЦПК України, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі поданих доказів сторін, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, зокрема, що позивачі працювали у Бонівецькій загальноосвітній школі 1 ступеня Кременецької районної ради Тернопільської області: ОСОБА_2 - кухарем, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - кочегарами.

Відповідно до рішення Кременецької міської ради №49 від 24 грудня 2020 року Кременецька міська рада прийняла із спільної власності територіальних громад Кременецького району у комунальну власність Кременецької міської територіальної громади з 01 січня 2021 року права засновника установ та об"єктів закладів освіти (будівель, споруд та транспорту) спільної власності територіальних громад Кременецького району, зокрема Бонівецької загальноосвітньої школи 1 ст.: будівля школи, господарська будівля, Б, господарська будівля, В, пожежний резервуар.

Відповідно до рішення Кременецької міської ради №52 від 05 січня 2021 року Кременецька міська рада вирішила змінити тип та найменування закладів загальної середньої освіти, що забезпечують базову середню освіту Кременецької міської територіальної громади, а саме Бонівецька загальноосвітня школа 1 ступеня Кременецької районної ради Тернопільської області на Бонівецьку початкову школу Кременецької міської ради Тернопільської області.

Відповідно до Статуту Бонівецької початкової школи Кременецької міської ради Тернопільської області Бонівецька початкова школа є юридичною особою, має печатку, штамп, ідентифікаційний номер.

На даний час юридична особа Кременецька районна рада Тернопільської області припинена шляхом ліквідації, що підтверджується записом в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань (надалі Реєстр) від 21.05.2021.

Стаття 43 Конституції України гарантує, що кожен має право на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України «Про оплату праці» заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору (ч.1 ст. 21 Закону України «Про оплату праці»).

Відповідно до ст. 115 КЗпП заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата.

Судом, в свою чергу відзначається, що частиною 1 ст.4 ЦПК України передбачено право кожної особи в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч.1 ст.5 ЦПК України).

Відповідно до ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

При цьому, враховуючи норми ч.3 ст.13, ст.49 ЦПК України, позивач, який вважає, що його суб`єктивне право порушене, самостійно визначає предмет та підстави позову та на власний розсуд розпоряджається своїми правами щодо предмета позову.

Підставу позову складають зазначення фактичних обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та докази, на підтвердження зазначених позивачем обставин.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 4 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до статті 104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті передання всього свого майна, прав та обов`язків іншим юридичним особам - правонаступникам (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або в результаті ліквідації.

Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Положенням ч.ч. 3, 6 ст.105 ЦК України визначено, що учасники юридичної особи, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, відповідно до цього Кодексу призначають комісію з припинення юридичної особи (комісію з реорганізації, ліквідаційну комісію), голову комісії або ліквідатора та встановлюють порядок і строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється.

Виконання функцій комісії з припинення юридичної особи (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) може бути покладено на орган управління юридичної особи.

Кожна окрема вимога кредитора розглядається комісією, після чого приймається відповідне рішення, яке надсилається кредитору не пізніше тридцяти днів з дня отримання юридичною особою, що припиняється, відповідної вимоги кредитора.

За змістом частин восьмої та дев`ятої статті 111 ЦК України ліквідаційна комісія (ліквідатор) після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами складає проміжний ліквідаційний баланс, що включає відомості про склад майна юридичної особи, що ліквідується, перелік пред`явлених кредиторами вимог та результат їх розгляду.

Виплата грошових сум кредиторам юридичної особи, що ліквідується, провадиться у порядку черговості, встановленому статтею 112 цього Кодексу. У разі недостатності в юридичної особи, що ліквідується, коштів для задоволення вимог кредиторів ліквідаційна комісія (ліквідатор) організовує реалізацію майна юридичної особи.

Відповідно до ст. 112 ЦК України у разі ліквідації платоспроможної юридичної особи вимоги її кредиторів задовольняються у такій черговості: 1) у першу чергу задовольняються вимоги щодо відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, та вимоги кредиторів, забезпечені заставою чи іншим способом; 2) у другу чергу задовольняються вимоги працівників, пов`язані з трудовими відносинами, вимоги автора про плату за використання результату його інтелектуальної, творчої діяльності; 3) у третю чергу задовольняються вимоги щодо податків, зборів (обов`язкових платежів); 4) у четверту чергу задовольняються всі інші вимоги.

Вимоги однієї черги задовольняються пропорційно сумі вимог, що належать кожному кредитору цієї черги.

У разі відмови ліквідаційної комісії у задоволенні вимог кредитора або ухилення від їх розгляду кредитор має право протягом місяця з дати, коли він дізнався або мав дізнатися про таку відмову звернутися до суду із позовом до ліквідаційної комісії. За рішенням суду вимоги кредитора можуть бути задоволені за рахунок майна, що залишилося після ліквідації юридичної особи.

Вимоги кредитора, заявлені після спливу строку, встановленого ліквідаційною комісією для їх пред`явлення, задовольняються з майна юридичної особи, яку ліквідовують, що залишилося після задоволення вимог кредиторів, заявлених своєчасно.

Вимоги кредиторів, які не визнані ліквідаційною комісією, якщо кредитор у місячний строк після одержання повідомлення про повну або часткову відмову у визнанні його вимог не звертався до суду з позовом, вимоги, у задоволенні яких за рішенням суду кредиторові відмовлено, а також вимоги, які не задоволені через відсутність майна юридичної особи, що ліквідується, вважаються погашеними.

З огляду на зазначене, судом встановлено і даний факт не спростовано позивачами, що позивачі, не зверталися до ліквідаційної комісії.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ЦПК України).

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного право уповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами.

Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача - належного відповідача.

Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження».

Відповідно до Статуту Бонівецької початкової школи Кременецької міської ради Тернопільської області Бонівецька початкова школа є юридичною особою, має печатку, штамп, ідентифікаційний номер.

Доводи позивачів про те, що до Кременецької міської ради перейшли права засновника, а тому Кременецька міська рада повинна здійснити виплату заборгованості по зарплаті не заслуговують на увагу, оскільки суперечать ч.1 ст. 104 ЦК України відповідно до якої у разі реорганізації юридичних осіб, а не у разі ліквідації юридичних осіб, майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Позивачі у цій справі клопотань про заміну відповідача належним відповідачем чи про залучення до участі у справі іншої особи як належного співвідповідача не заявляли.

З огляду на викладене вище та розглядаючи справу в межах заявлених позивачами позовних вимог та підстав позову, враховуючи фактичні обставини справи, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності та на предмет їх належності, суд приходить до висновку про відсутність передбачених законом підстав для задоволення позовних вимог позивачів, оскільки Кременецька міська рада не є належним відповідачем по справі. Роботодавцем позивачів до 01.01.2021 була Кременецька районна рада Тернопільської області, яка здійснювала позивачам виплату заробітної плати, дана юридична особа ліквідована 21.05.2021 і правонаступники відсутні, до роботодавця і зокрема до ліквідаційної комісії (ліквідатора) роботодавця, позивачі будь-яких вимог про виплату заборгованості по зарплаті за грудень 2020 року не заявляли під час ліквідації в порядку визначеному законодавством України, а тому в задоволенні позову слід відмовити.

Питання судових витрат вирішується згідно вимог ст.141 ЦПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись 141, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В позові ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Кременецької міської ради про стягнення заборгованості з виплати заробітної плати - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , житель АДРЕСА_1 .

Позивачка: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , жителька АДРЕСА_1 .

Позивач: ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , житель АДРЕСА_2 .

Позивач: ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , житель АДРЕСА_3 .

Відповідач: Кременецька міська рада, , юридична адреса: місто Кременець, вулиця Шевченка, 67, Тернопільська область, 47003.

Повний текст рішення виготовлено 20 вересня 2021 року.

Головуюча