Справа №:2-6777/11
Провадження №: 2-п/755/71/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" липня 2021 р. м. Київ

Дніпровський районний суд міста Києва у складі: головуючого - судді САВЛУК Т.В., за участі секретаря Бурячек О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені Дніпровського районного суду міста Києва, в залі суду, заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 04 грудня 2012 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

в с т а н о в и в :

04 грудня 2012 року Дніпровським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення про задоволення позову Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Присуджено до стягнення солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» заборгованість за кредитним договором в розмірі 110 304,80 доларів США, що за курсом НБУ станом на 01.11.2011 року становить 879 901 грн 39 копійок.

15 грудня 2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу Адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017 року, котрим ЦПК України викладено в новій редакції.

Відповідно до п.9 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, в редакції Закону України №2147-VIII від 03.10.2017 року, справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

30 листопада 2020 року до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04 грудня 2012 року, мотивуючи свою позицію тим, що судом ухвалене рішення у відсутності відповідача, який не мав змоги прибути у судове засідання, оскільки не був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи, що позбавило відповідача висунути свої заперечення проти позову та надати докази на спростування заявлених позовних вимог.

10 грудня 2020 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 04 грудня 2012 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

02 червня 2021 року Київським апеляційним судом винесено постанову про задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 . Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 10 грудня 2020 року скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, заяву про скасування заочного рішення підтримує просить задовольнити та призначити справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Інші учасники цивільного процесу в судове засідання не з`явились, правом подати письмові пояснення по суті поданої заяви та наведених відповідачем підстав щодо скасування заочного рішення не скористались.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наведені відповідачем підстави для скасування заочного рішення, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги щодо скасування заочного рішення, відповідач посилається на наступне, що відповідач не був обізнаний про розгляд цивільної справи , не отримав ухвалу про відкриття провадження у справі, виклики до суду та остаточне судове рішення, крім того відповідач має намір долучити докази на спростування заявлених вимог, які потребують дослідженню судом безпосередньо в судовому засіданні, оскільки стосуються предмету доказування щодо наявності (відсутності) заборгованості за кредитним договором та дотримання строків пред`явлення вимог до поручителя.

У відповідності до ч. 3 ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що з урахуванням наведених відповідачем підстав для скасування заочного рішення та долучених письмових доказів, на дослідженні яких наполягає відповідач, які мають істотне значення для правильного вирішення спору, та враховуючи той факт, що обставини справи з`ясовуються судом на засадах змагальності, є підстави для скасування заочного рішення суду та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

З`ясовуючи питання дотримання строків звернення відповідача із заявою про перегляд заочного рішення, суд враховує, що заява про скасування заочного рішення подана в межах строків, визначених ч.2 ст.284 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки оскаржуване судове рішення відповідач не отримав, про що свідчить відсутність в матеріалах справи зворотного поштового повідомлення про отримання відповідачем копії судового рішення, копію заочного рішення отримав в приміщенні суду 10 листопада 2020 року під час ознайомлення з матеріалами цивільної справи, така позиція висловлена Київським апеляційним судом у постанові від 02 червня 2021 року в межах розгляду даної цивільної справи.

Враховуючи викладене та керуючись статями 284, 287, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Заяву відповідача заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 04 грудня 2012 року, - задовольнити.

Заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 04 грудня 2012 року, ухвалене в межах розгляду цивільної справи за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, - скасувати.

Розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження та призначити підготовче судове засідання на «23» вересня 2021 року на 12.00 год., яке відбудеться у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. О. Кошиця, 5, зал № 7).

Встановити строк для подання відповідачем відзиву на позов протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. У зазначений строк відповідачі мають право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідачі зобов`язані надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст. 178 Цивільного процесуального кодексу України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачами у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернетhttp://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернетhttp://dn.ki.court.gov.ua.

С у д д я