ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/204/21 Справа № 204/1422/19 Суддя у 1-й інстанції - Дубіжанська Т. О. Суддя у 2-й інстанції - Лаченкова О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2021 року Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого - Лаченкової О.В.

суддів - Городничої В.С., Петешенкової М.Ю.

розглянула у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи

апеляційну скаргу ОСОБА_1 ,

на рішення Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 12 березня 2020 року

по справі за позовом ОСОБА_1 до Обєднання співвласників баготоквартирного будинку Метеорит, Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття приміщення, -

ВСТАНОВИЛА:

В лютому 2019 року до Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська надійшов позов ОСОБА_1 до Обєднання співвласників баготоквартирного будинку Метеорит, Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття приміщення.

Рішенням Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 12 березня 2020 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Обєднання співвласників баготоквартирного будинку Метеорит, Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття приміщення відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 12 березня 2020 року у справі №204/1422/19 та ухвалити нове рішення, яким стягнути солідарно з ОСББ Метеорит, ФОП ОСОБА_4 на його користь 156567,60 грн. відшкодування завданої матеріальної шкоди.

У відзивах ОСББ Метеорит та ФОП ОСОБА_4 на апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 12 березня 2020 року просять залишити апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 12 березня 2020 року залишити без задоволення, а рішення суду без змін, оскільки вважають, що рішення суду першої інстанції є законним, обґрунтованим та справедливим.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 , є власником нежитлового приміщення АДРЕСА_1 , загальною площею 126,1 кв.м, що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (т.1, а.с. 20-21).

ОСОБА_3 проживає та є власником квартири АДРЕСА_2 в цьому ж будинку, розташованої поверхом вище (т.1 а.с. 28, 29 зворот).

12 листопада 2018 року відбулося залиття приміщення позивача, зокрема, згідно з Актом №1 про наслідки залиття нежитлового приміщення від 12.11.2018 р., причиною затоплення став прорив труби стояка постачання холодної води в кухні квартири АДРЕСА_2 , належної ОСОБА_3 . Акт підписаний власником приміщення №64 ОСОБА_1 , орендарем приміщення - ОСОБА_5 , представником ОСББ «Метеорит» ФОП ОСОБА_4 , головою ОСББ «Метеорит» Чухно Є.Є., власником квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_3 , представником субарендатора ТДВСК «Нафтагазстрах» Бережною О.С.. скріплений печаткою ОСББ «Метеорит». Винуватцем шкоди в акті зазначений власник квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_3 , який в Акті письмово зазначив, що не вважає себе винуватцем залиття, оскільки останнє сталося з незалежних від нього причин (т.1, а.с. 22-24).

Згідно з п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, у разі залиття квартири складається відповідний акт. Типова форма цього акту міститься у додатку № 4 до Правил.

Тобто факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка, відповідно до укладеної угоди, є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка, відповідно до укладеної угоди, обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди, надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

Отжем, факт залиття приміщення АДРЕСА_3 , яке належить позивачу, є належним чином зафіксованим.

На підставі комісійного Акту від 12.11.2018 року та особистого огляду, суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_6 складено Звіт № 1511-18/1 від 15.11.2018 року, відповідно до якого, обсяг і характер пошкоджень, зазначений в комісійному Акті №1 про наслідки залиття приміщення оцінювачем візуально підтверджений, встановлено дефекти та пошкодження: відклеювання шпалер від стін, деформування покрівлі підлоги, наявні сліди цвілі, підкладка змокла, вражена пліснявою, гіпсокартонні плити облицювання стелі деформувалися на всій площі стелі, штукатурний шар пошкоджений, відшарувався місцями, розтріснувся, шар фарби пошкоджений, є «іржаві» плями і підтьоки, сліди грибка, фарба відшарувалася, тощо, ринкова вартість шкоди, завданої приміщенню позивача №64 на дату оцінки становить 156 567,60 грн. (т.1, а.с. 58-166).

ОСОБА_1 було сплачено послуги за складання вказаного звіту у розмірі 1 500 грн., що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордеру б/н від 20.11.2018 року (а.с. 25).

При цьому, витрати на складення висновку не відносяться до судових витрат, оскільки витрати здійснені на оплату звіту є складником майнової шкоди, заподіяної позивачеві, оскільки є витратами, які позивач був змушений зробити для визначення розміру заподіяної шкоди/вартості відновлювальних ремонтно-будівельних робіт, для відновлення свого порушеного права (тобто є реальними збитками).

Відповідно до ст. 1166 ЦК України шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

За правилами ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

З наведеного вбачається, що обов`язок доказування розподіляється згідно з перерахованими нормами таким чином: позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідач - відсутність його вини в заподіянні шкоди.

Таким чином, позивачу була спричинена шкода внаслідок залиття приміщення в розмірі 156 567,60 грн. та моральна шкода за фактом псування та знищення майна.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, в зазначеному будинку 08.10.2009 року створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Метеорит» (т.1 а.с.38-40).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Відповідно до ч. 1, 2, 5, 8 ст. 10 зазначеного Закону, органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку.

Згідно ч. 9 зазначеної статті, до виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься: затвердження статуту об`єднання, внесення змін до нього; обрання членів правління об`єднання; питання про використання спільного майна; затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту; попереднє (до їх укладення) погодження умов договорів, укладених на суму, що перевищує зазначену в статуті об`єднання, договорів, предметом яких є цінні папери, майнові права або спільне майно співвласників чи їх частина; визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників; прийняття рішення про реконструкцію та ремонт багатоквартирного будинку або про зведення господарських споруд; визначення розміру матеріального та іншого заохочення голови та членів правління; визначення обмежень на користування спільним майном; обрання та відкликання управителя, затвердження та зміна умов договору з управителем, прийняття рішення про передачу функцій з управління спільним майном багатоквартирного будинку повністю або частково асоціації; прийняття рішень про заснування інших юридичних осіб або участь у товариствах.

Пунктом 2.3. Статуту ОСББ "Метеорит» визначено, що об`єднання має право, відповідно до законодавства та Статуту, шляхом скликання загальних зборів визначати порядок утримання, експлуатації та ремонту неподільного і загального майна відповідно до Статуту.

09 березня 2017 року між ОСББ «Метеорит» та ФОП ОСОБА_2 укладено договір, відповідно до умов якого, ФОП ОСОБА_2 приймає участь в управлінні житловим будинком АДРЕСА_4 та його прибудинковою територією, шляхом виконання заходів визначених у додатку до договору, зокрема згідно п. 5 якого, надає послуги з організації та проведення перевірок стану мереж електро- та водопостачання, водовідведення та іншого обладнання будинку і своєчасне доведення результатів до відома голови правління для підготовки рішення.

Згідно умов Договору, а саме п. 7.6. передбачено, що на управителя не може бути покладена відповідальність за зобов`язаннями які виникли внаслідок виконання або невиконання договірних зобов`язань ОСББ або інших функцій, для здійснення яких було створено ОСББ (т.1, а.с.31-33).

Відповідно до положень ч. 1 та ч. 2 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.

До повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, у тому числі про: розпорядження спільним майном багатоквартирного будинку, встановлення, зміну та скасування обмежень щодо користування ним.

Згідно ст. 12 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», об`єднання самостійно визначає порядок управління багатоквартирним будинком та може змінити його у порядку, встановленому цим Законом та статутом об`єднання.

Відповідно до рішення загальних зборів ОСББ «Метеорит», затверджених Протоколом від 14.12.2017 року, у зв`язку з відсутністю можливості регулярної перевірки стану мереж водо та постачання, каналізації, які встановлено в квартирах, за стан зазначених мереж встановлено наступні межі відповідальності: - ОСББ відповідає за стан та обслуговування мереж на технічному поверсі та у технічному підпіллі; - кожен власник квартири або нежитлового приміщення відповідає за стан та обслуговування мереж у своїй квартирі: межі відповідальності знаходяться посередині плит перекриття між поверхами (т.1, а.с.29 зворот 30 зворот).

Таким чином права та обов`язки ОСББ «Метеорит» щодо утримання внутрішньо квартирних мереж прямо обмежено волевиявленням співвласників ОСББ та покладено саме на власників квартир та нежитлових приміщень.

Тобто, Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" встановлено обов`язок позивача та третьої особи, як членів ОСББ, виконувати чинні та не скасовані рішення статутних органів ОСББ, якими зокрема є загальні збори учасників та правління ОСББ.

У зв`язку з чим, відсутня вина ОСББ Метеорит та ФОП ОСОБА_2 в залитті квартири, так як прорив стався в частині мережі водопостачання, за яку був відповідальний власник квартири ОСОБА_3 третя особа по справі.

Згідно з частинами четвертою, п`ятою статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Стаття 322 ЦК України зобов`язує власника утримувати майно, яке йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно ст. 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.

Пунктом 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572, саме власник квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обслуговування.

Зважаючи на вказане можна дійти висновку, що обов`язок з утримання санітарно-технічних приладів, систем водопостачання та водовідведення (кранів, труб, що розміщені у квартирі) у належному стані покладено саме на власника квартири.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач, відповідно до принципу диспозитивності цивільного процесу, уточнюючи позов, на свій розсуд розпорядився своїми правами та обов`язками щодо обрання способу захисту, предмету та вимог позову та визначення кола осіб-відповідачів.

З урахуванням зазначеного, суд першої інстанції прийшов до правильного висновку,що оскільки є встановленими факт залиття приміщення позивача, причина та розмір завданої шкоди майну позивача і врахувавши, що ОСББ «Метеорит» та ФОП ОСОБА_2 доведено відсутність їх вини у заподіянні шкоди, тому відсутні передбачені законом підстави для відшкодування майнової та моральної шкоди відповідачами, заподіяної внаслідок залиття приміщення, оскільки саме власник квартири, в якій відбувся прорив, несе обов`язки щодо належного утримання та експлуатації квартири та її складових частин, зокрема сантехнічного обладнання та мережі водопостачання та водовідведення квартири.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , суд першої інстанції дійшов до правильного та обґрунтованого висновку, що позивачем заявлені позовні вимоги до неналежних відповідачів.

Посилання апелянта в апеляційній скарзі на Правила надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 року №630, як на доказ того, що місце прориву труби стояка постачання холодної води відбувся у межах експлуатаційної відповідальності ОСББ є безпідставним, оскільки відповідна постанова КМУ розповсюджується виключно на виконавців, які є суб`єктами господарювання та надають послуги з водопостачання та водовідведення.

Водночас, позивач не довів того факту, що відповідачі є саме виконавцями, тобто суб`єктами господарювання, які надавали у спірний період (тобто в день прориву труби) відповідні послуги співвласникам ОСББ.

Також, позивач необґрунтовано посилається на те, що змістом Акту розпломбування лічильника холодної води №365649 від 10.11.2018 року та Актами про наслідки затоплення нежитлового приміщення від 12.11.2018 року нібито встановлено, що прорив труби стояка холодної води в кухні квартири стався саме в зоні відповідальності ОСББ Метеорит, оскільки жодних належних та допустимих доказів на підтвердження вказаному апелянтом не надано.

Разом з цим, ОСББ «Метеорит» та ФОП ОСОБА_2 не могли вчиняти взаємоповязані, сукупні дії або дії з єдиним наміром, оскільки відповідно до умов укладеного між ними договору одна сторона ОСББ «Метеорит» делегувала іншій стороні ФОП ОСОБА_2 частину своїх повноважень щодо управління будинком, а отже відповідні дії міг вчиняти виключно тільки один із співвідповідачів, а не спільно, як стверджує позивач.

Отже, у позивача відсутні правові підстави для солідарного стягнення з відповідачів суми майнової шкоди у розмірі 156567,60 грн.

А тому, позивачем не доведено, які конкретно спільні дії вчинялись відповідачами не належним чином та що стало наслідком прориву труби стояка холодної води в кухні квартири.

Приведені в апеляційній скарзі доводи про те, що суд не дав оцінки наданих ним доказам не можуть бути прийняті до уваги, оскільки вони зводяться до переоцінки доказів і незгоди з висновками суду по їх оцінці, та особистого тлумачення апелянтом норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ст.89 ЦПК України виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному та об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Відповідно до рішення «Проніна проти України» № 63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року, п. 1 статті 6 Конвенції ( 995_004 ) зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE (Серявін та інші проти України), №4909/04, §58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Таким чином, судова колегія вважає, що доводи апеляційної скарги суттєвими не являються і не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

Відповідно ст.141 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишаючи рішення суду без змін не змінює розподіл судових витрат.

Керуючись ст.ст. 259, 367, 374, 375 ЦПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 12 березня 2020 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя О.В.Лаченкова

Судді В.С.Городнича

М.Ю.Петешенкова