КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №2-264/12 Головуючий у 1 інстанції: Хоменко В.С.

Провадження №22-ц/824/10221/2021 Суддя-доповідач: Гаращенко Д.Р.

07 вересня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді Гаращенка Д.Р.

суддів Сліпченка О.І., Сушко Л.П.,

за участю секретаря Стеблиненко А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою адвоката Божок Алли Олександрівни представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 15 лютого 2021 року в справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 (правонаступником якого є ОСОБА_4 ), ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про виділення частки будинку в натурі та за зустрічним позовом ОСОБА_3 (правонаступником якого є ОСОБА_4 ), ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про виділ частки будинку в натурі,-

ВСТАНОВИВ:

У січні 2010 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом до ОСОБА_3 (правонаступником якого є ОСОБА_4 ), ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про виділення частки будинку в натурі.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 01 лютого 2010 року відкрито провадження в справі.

У березні 2010 року ОСОБА_3 (правонаступником якого є ОСОБА_4 ), ОСОБА_5 та ОСОБА_6 подали до суду зустрічний позов до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про виділ частки будинку в натурі.

Протокольною ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 22 березня 2010 року прийнято до сумісного розгляду зустрічну позовну заяву.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 15 лютого 2021 року позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 (правонаступником якого є ОСОБА_4 ), ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про виділення частки будинку в натурі залишено без розгляду.

Не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, адвокат Божок А.О. представник ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати та справу передати на розгляд до суду першої інстанції.

В обґрунтування апеляційних вимог вказує, що ухвала суду постановлена без додержання норм процесуального права, зокрема, позов залишено без розгляду у підготовчому засіданні, щосуперечить вимогам п. 3 ч. 1 ст. 257 ІІПК України.

Відзив на апеляційну скаргу не подано.

Адвокат Божок А.О. представник ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подала до суду клопотання про розгляд справи за відсутності апелянтів та їх представника, в якій просила апеляційну скаргу задовольнити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду повідомлялися, про причини неявки суду не повідомили.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка у судове засідання сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про день, час та місце розгляду справи не перешкоджає розгляду справи.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Судом встановлено, що у січні 2010 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом до ОСОБА_3 (правонаступником якого є ОСОБА_4 ), ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про виділення частки будинку в натурі.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 01 лютого 2010 року відкрито провадження в справі.

У березні 2010 року ОСОБА_3 (правонаступником якого є ОСОБА_4 ), ОСОБА_5 та ОСОБА_6 подали до суду зустрічний позов до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про виділ частки будинку в натурі.

Протокольною ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 22 березня 2010 року прийнято до сумісного розгляду зустрічну позовну заяву.

З матеріалів справи вбачається, що провадження у справі неодноразово зупинялося у зв`язку з призначенням будівельно-технічної експертизи, в тому числі і до вирішення справи №752/15637/13-ц.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Хоменко В.С. від 11 грудня 2018 року прийнято справу до свого провадження, призначено підготовче судове засідання на 21 лютого 2019 року о 12:00 год. (а.с. 195-197 т. 3)

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 21 лютого 2019 року провадження у справі зупинено на підставі п. 2 ч. 1 ст. 252 ЦПК України на сім місяців у зв`язку з захворюванням ОСОБА_1 (а.с. 218-219 т. 3)

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 10 жовтня 2019 року поновлено провадження в справі, призначено підготовче судове засідання на 21 січня 2020 року 15:00 год. (а.с. 222 т. 3)

ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про підготовче судове засідання, призначене на 21 січня 2020 року, були повідомлені 23 жовтня 2020 року, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення. (а.с. 224, 226 т. 3)

21 січня 2020 року підготовче судове засідання було відкладено на 21 квітня 2020 року 10:00 год, про що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 були повідомлені 25 січня 2020 року. (а.с. 234-235, 239-240 т. 3)

Згідно довідки секретаря судового засідання від 21 квітня 2020 року у зв`язку прийняттям Кабінетом Міністрів України рішення про введення в Україні карантину через спалах у світі коронавірусу розгляд справи не відбувається. Розгляд справи призначено на 15 вересня 2020 року 10:00 год. (а.с. 241 т. 3)

Про розгляд справи, призначений на 15 вересня 2020 року, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 були повідомлені 04 вересня 2020 року. (а.с. 243, 247 т. 3)

На електронну адресу Голосіївського районного суду м. Києва 11 вересня 2020 року від ОСОБА_1 та 14 вересня 2020 року від ОСОБА_2 надійшли клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за межами України. (а.с. 248-249 т. 3, а.с. 1-2 т. 4)

15 вересня 2020 року підготовче судове засідання було відкладено на 15 лютого 2021 року 11:00 год, про що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 були повідомлені 05 лютого 2021 року. (а.с. 3-4,7-8 т. 4)

На електронну адресу Голосіївського районного суду м. Києва 11 лютого 2021 року від ОСОБА_1 та від ОСОБА_2 надійшли клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з їх хворобою. (а.с. 10-12 т. 4)

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Таким чином, підготовче судове провадження - це стадiя судового прoцесу, в якoму розглядається предмет спору, позoвні вимoги, заперечення на позoвні вимoги, склад учасників судовoго процесу, вирішення відводів, xарактер спірних правовідносин та інших дій, які будуть слугувати для правильного і безперешкoдного розгляду справи пo суті, іншими словами, це - важлива складова судочинства, що спрямована на створення умов для правильного, безперешкодного та своєчасного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання є формою підготовчого провадження, яка полягає у вчиненні судом та учасниками судового процесу відповідних процесуальних дій.

Підготовче засідання проводиться судом із повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Частиною другою статті 198 ЦПК України передбачено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у підготовчому засіданні.

За змістом частин першої-другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Виходячи зі змісту вказаних процесуальних норм, підготовче провадження має бути проведено протягом встановлених строків, а неявка належним чином повідомленого про дату та час підготовчого засідання позивача за загальним правилом не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.

Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів наголошує, що при застосуванні тієї чи іншої норми процесуального права, суд повинен виходити із комплексного та ґрунтовного аналізу норм права загалом.

Цивільним процесуальним законом чітко розмежовано підготовче провадження із проведенням підготовчого засідання, його особливості, строки проведення (Глава 3 Розділу III «Позовне провадження») та розгляд справи по суті із проведенням судового засідання (Глава 3 вказаного розділу).

Стаття 223 ЦПК України, яка, зокрема, передбачає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору, стосується розгляду справи по суті, у зв`язку з чим регулятивний вплив цієї статті не поширюється на випадок неявки позивача у підготовче засідання.

У постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі №759/15271/17 (провадження №61-14373св19) зроблено правовий висновок стосовно застосування положень пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України та зазначено, що аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 11 березня 2020 року у справі №761/8849/19 (провадження №61-21428св19), від 18 січня 2021 року у справі №760/22245/18 (провадження №61-15715св19), від 20 січня 2021 року у справі №569/5089/17 (провадження №61-19799св19), від 10 лютого 2021 року у справі №598/2250/19 (провадження №61-19688св20).

На наведене вище суд першої інстанції не звернув уваги, у зв`язку з чим дійшов помилкового висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду через повторну неявку у підготовче судове засідання позивачів без поважних причин та не надання останніми заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Статтею 379 ЦПК України передбачено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;3) невідповідність висновків суду обставинам справи;4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи те, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали порушено норми процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали, колегія суддів вважає, що ухвала Голосіївського районного суду м. Києва від 15 лютого 2021 року про залишення позову без розгляду підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 268, 367, 368, 374, 379, 383, 384 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргуадвоката Божок Алли Олександрівни представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 15 лютого 2021 рокускасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий Д.Р. Гаращенко

Судді О.І. Сліпченко

Л.П. Сушко