"14" грудня 2021 р. Справа №150/491/21
Провадження № 2/150/161/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2021 року с. Мазурівка

Чернівецький районний суд Вінницької області у складі головуючої судді Кушнір Б.Б., за участю секретаря судового засідання Короленко Ю.В., розглянувши у відкритому судовому засідання справу за позовом ОСОБА_1 до Чернівецької селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області, про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Чернівецького районного суду Вінницької області із позовною заявою до Чернівецької селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування заявлених вимог позивач вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , останнім місцем проживання та реєстрації якої було с. Гонтівка, Могилів-Подільського району Вінницької області. Після смерті залишилась спадщина у вигляді земельної ділянки, загальною площею 2,2347 га, призначена для введення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Гонтівської сільської ради Могилів-Подільського району. За життя ОСОБА_2 здійснила особисте розпорядження щодо вищезазначеної земельної ділянки на випадок своєї смерті у вигляді заповіту, яким вищезазначену земельну ділянку заповіла позивачу ОСОБА_1 . Позивач вказує, що до смерті ОСОБА_2 доглядав за нею, але родичами вони не являлись. Зазначає, що не знав і не підозрював про те, що ОСОБА_2 склала заповіт та заповіла позивачу земельну ділянку. Про існування заповіту позивач дізнався випадково в сільській раді. З метою оформлення спадкового майна, позивач звернувся до нотаріальної контори, однак, нотаріус відмовив йому у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , вказавши, що строк прийняття спадщини ним пропущений. Дані обставини стали підставою звернення позивача до суду з даним позовом.

Ухвалою Чернівецького районного суду Вінницької області від 04.10.2021 року, дану позовну заяву залишено без руху. Надано позивачу строк в п`ять днів для усунення недоліків зазначених в ухвалі суду.

Представником позивача ОСОБА_3 подано заяви про усунення недоліків від 21.10.2021 (Вх.№2626/21-Вх.) та 22.10.2021 (Вх.№2653/21-Вх.), якими недоліки вказані в ухвалі суду від 04.10.2021, усунуто.

Ухвалою Чернівецького районного суду Вінницької області від 25.10.2021 року було відкрито провадження у справі і призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою від 10.11.2021 року задоволено клопотання позивача (Вх.ЕП-393/2021-Вх. від 10.11.2021) про витребування від приватного нотаріуса Чернівецького районного нотаріального округу Вінницької області Суперсона О.П. інформацію про заведення спадкової справи до майна ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Розгляд підготовчого провадження відкладено.

17.11.2021 року приватним нотаріусом Чернівецького районного нотаріального округу Суперсоном О.П., вимоги ухвали суду від 10.11.2021 в частині витребування доказів виконано. До матеріалів справи додані витребувані докази.

24.11.2021 року представником позивача ОСОБА_3 подано клопотання (Вх.ЕП-432/2021), яким долучено до матеріалів справи додаткові докази.

Ухвалою суду від 24.11.2021 року закрито підготовче провадження по даній цивільній справі та призначено до судового розгляду.

Позивач та його представник в судове засідання 14.12.2021 не з`явились, представником позивача подано заяву (Вх.№468/21-Вх. від 14.12.2021) у якій просить справу розглянути у відсутності позивача та представника позивача, позовні вимоги підтримує та просить позов задоволити.

Відповідач участь представника в судові засідання не забезпечив, відзиву на позов не подав, клопотань чи заперечень від відповідача не надходило.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, давши оцінку зібраним доказам, суд приходить до висновку про задоволення позову з таких підстав.

Згідно копії свідоцтва про смерть (повторно) серії НОМЕР_1 , виданого Могилів-Подільським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, вбачається, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 81 роки, актовий запис №20 виконавчий комітет Гонтівської сільської ради Чернівецького (Могилів-Подільського) району Вінницької області (а.с. 33).

21.05.2015 року ОСОБА_2 склала заповіт у присутності секретаря виконавчого комітету Гонтівської сільської ради, Чернівецького (Могилів-Подільського) району Вінницької області, із змісту якого вбачається, що ОСОБА_2 , що мешкала в с. Гонтівка Чернівецького (Могилів-Подільського) району Вінницької області у випадку своєї смерті заповідає земельну ділянку, кадастровий номер НОМЕР_2 , ОСОБА_1 (а.с.34).

Відповідно до копії Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА №232346, ОСОБА_2 є власником земельної ділянки площею 2,2347 га, яка розташована на території Гонтівської сільської ради Чернівецького (Могилів-Подільського) району Вінницької області (а.с. 7).

Звернувшись до приватного нотаріуса Суперсона О.П. Чернівецького районного нотаріального округу Вінницької області про видачу свідоцтво про право на спадщину за заповітом складеного ОСОБА_2 , позивачу було відмовлено з причини пропуску терміну для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.10).

У позовній заяві ОСОБА_1 зазначає, що після смерті ОСОБА_2 не знав і не підозрював, що на нього складено заповіт на земельну ділянку. Про існування заповіту позивач дізнався випадково в сільській раді.

Доказів наявності інших спадкоємців за законом чи/та заповітом, які б прийняли спадщину на вказану земельну ділянку, матеріали справи не містять і судом не здобуті. Зокрема, з Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 67277094 від 12.11.2021 вбачається, що спадкова справа щодо майна померлої ОСОБА_2 не заводилася (а.с.30).

Як встановлено судом, у шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знав і не підозрював, що на нього складено заповіт на земельну ділянки про існування заповіту позивач дізнався випадково в сільській раді.

Дані обставини стали підставою для звернення ОСОБА_1 з позовом про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи поважність пропуску шестимісячного строку необізнаністю про наявність заповіту.

В статті 55 Конституції України закріплено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Згідно ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до статті 1233 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Заповіт лише спрямовується на виникнення у спадкоємця прав та обов`язків, але до моменту смерті не створює їх у нього. Розпорядження, яке міститься у заповіті, набирає чинності лише у разі смерті заповідача.

Призначення спадкоємцем є правом заповідача, визначеним частиною першою статті 1235 ЦК України.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі №643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18), від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20), від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20 (провадження № 61-16153св20).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Вказана правова позиція також висловлена в постанові Верховного Суду від 15.04.2021 року по справі № 591/1271/18.

З огляду на викладене суд прийшов до висновку, що ОСОБА_1 з поважних причин пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки йому не було відомо про наявність заповіту, складеного ОСОБА_2 на його користь, а тому, враховуючи те, що відповідач позов визнав повністю, будь-чиї права чи законні інтереси рішенням суду порушені не будуть, позивачу можна визначити додатковий строк для звернення в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , терміном три місяці з дня вступу рішення в законну силу.

Відповідно до ч. 1 п.п. 2, 5, 6 ст. 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є: неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність.

Приймаючи дане рішення, суд керується також принципом «пропорційності», який тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип "пропорційності", натомість принцип "пропорційності" є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип "пропорційності" як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу "пропорційності" передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Суд, при винесенні даного рішення, враховує застосовуваний ним захід та переслідувану мету, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Керуючись ст.ст. 1222, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 2, 10, 12, 13, 81, 89, 263 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк - три місяці, для подання ним заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що починається з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга подається до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстрований та проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Чернівецька селищна рада Могилів-Подільського району Вінницької області, місцезнаходження: вул. Святомиколаївська, 103/1, смт. Чернівці, Могилів-Подільський район Вінницька область.

Суддя Кушнір Б.Б.