Справа № 372/812/21
Провадження № 2-901/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 серпня 2021 року Обухівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Висоцької Г.В.

при секретарі Євдокімовій В.С.,

розглянувши в приміщенні Обухівського районного суду Київської області у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду із позовом, в якому просила визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом видане 09.07.2020 року ОСОБА_2 та ОСОБА_3 після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 та стягнути з відповідачів судовий збір. В обґрунтування своїх вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , її баба та мати відповідачів та її батька. ІНФОРМАЦІЯ_2 після тривалої хвороби, помер батько позивачки та брат відповідачів ОСОБА_5 . Позивач звернулась до приватного нотаріуса із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину після смерті баби ОСОБА_4 . Однак, приватний нотаріус повідомив, що таке свідоцтво видати не можливо, оскільки ні позивач, ні її батько, протягом шести місяців після смерті ОСОБА_4 не звертались до нотаріуса для прийняття спадщини. Окрім того, нотаріус повідомив, що відповідачі по справі, рідні брати батька позивачки, отримали свідоцтво про право на спадкове майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_4 . Позивач зазначила, що її батько не міг подати таку заяву, так як він тривало перебував у лікувальних закладах та раптово помер, а відповідачі, знаючи про це, не повідомили нотаріуса про його та позивача існування, тим самим позбавили її права на частку спадкового майна.

Ухвалою судді Обухівського районного суду Київської області від 13 квітня 2021 року відкрито провадження у вказаній справі, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою обухівського районного суду Київської області від 06 липня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання позивач не з`явилась, подала до суду клопотання, в якому просила проводити розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу без нього, відмовити у позові.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити без його участі у позовних вимогах відмовити повністю.

Суд дослідивши та оцінивши докази по справі, прийшов до наступного висновку.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно положень ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.1,5,6 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 народився батько позивачки - ОСОБА_5 , що підтверджується копією витягу з державного реєстру актів цивільного стану.

Відповідачі по справі - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є рідними братами ОСОБА_5 , батька позивачки.

ІНФОРМАЦІЯ_4 народилась позивачка по справі, що підтверджується копією свідоцтва про народження.

11 жовтня 2014 року ОСОБА_1 , позивачка по справі зареєструвала шлюб з ОСОБА_7 , та отримала прізвище чоловіка - ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб та паспорту.

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба позивачки та мати її батька ОСОБА_5 та відповідачів по справі - ОСОБА_4

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивачки - ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 та копією виписки із медичної карти стаціонарного хворого № 50080/101241/368.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Позивачка звернулась до приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті баби - ОСОБА_4 .

03 лютого 2021 року приватний нотаріус листом №13/02-16 повідомив позивача, що свідоцтво про право на спадщину не може бути видане, з наступних причин.У відповідності до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців.Так як ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , не подав заяву про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , і ОСОБА_1 також не зверталась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у порядку спадкової трансмісії, то вважається що ні ОСОБА_5 не ОСОБА_1 не прийняли її.

Із копії спадкової справи вбачається, що 09 липня 2020 року відповідачі по справі отримали свідоцтва про право на спадщину за законом, яке залишилось після смерті їхньої матері - ОСОБА_4 . Разом із тим із спадкової справи вбачається, що позивачка у встановлений ст. 1276 ЦК України строк із заявою до нотаріуса після смерті баби - ОСОБА_4 не звернулася.

Статтею 1223 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті, а у разі відсутності заповіту, спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу, а відповідно до ст.1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Батько позивача ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , до закінчення 6 - місячного терміну наданого ЦК України для прийняття спадщини.

Суд вважає, що у даному випадку лише після спливу строку, вказаного у ст.1270 ЦК України виникає факт прийняття чи не прийняття спадщини. Оскільки, батько позивача помер до спливу 6-місячного терміну, то вступає в дію ст.1276 ЦК України (спадкова трансмісія), яка надає право позивачці протягом трьох місяців після смерті її батька ОСОБА_9 звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті її баби - ОСОБА_4 .

Суд абсолютно погоджується із мотивами відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину позивачці, викладеними в відповіді нотаріуса від 03.02.2020 року (а. с. 14), які зводиться до того, що позивачкою не дотримані умови спадкової трансмісії в частині строку звернення для оформлення спадкових прав.

Враховуючи наведене, суд вважає позовні вимоги безпідставними, необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають.

З урахуванням результату розгляду справи та у відповідності до вимог ст.141 ЦПК України, судові витрати слід віднести на рахунок позивача.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 263, 265, 272-273, 354-355 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Обухівський районний суд Київської області шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги, а в разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Г.В. Висоцька