Справа № 304/1653/20 Провадження № 2/304/151/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 квітня 2021 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючої судді Гевці В.М.,

за участі секретаря судового засідання Ковач М.Ф.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 304/1653/20 за позовом ОСОБА_1 до Перечинської міської ради Закарпатської області про визнання права власності на будинок у порядку спадкування за заповітом,

В С Т А Н О В И В:

29 грудня 2020 року ОСОБА_1 (далі позивач) звернулася з позовом до до Перечинської міської ради (далі відповідач) з вимогою про визнання права власності на будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами у порядку спадкування за заповітом.

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилась спадщина. В обсяг спадкового майна входить житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 . Позивачка є спадкоємцем після померлої за заповітом, який складено 04 грудня 2015 року, та прийняла спадщину відповідно до чинного законодавства, оскільки подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця.

Враховуючи те, що відсутні документи, які посвідчують право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, позивачка не може оформити право власності на вказане будинковолодіння.

У підготовче судове засідання сторони не з`явилися.

Позивачка подала до суду заяву про розгляд справи без її участі. Разом із цим, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить такі задовольнити.

Відповідач подав через канцелярію суду заяву про те, що не заперечує проти задоволення позову. Разом із цим, просить суд розглянути справу за його відсутності.

Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

За змістом частини четвертої статті 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Так, частиною четвертою статті 206 ЦПК України передбачено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Таким чином, ЦПК України допускає ухвалення рішення в підготовчому судовому засіданні і в правовідносинах, що виникли між сторонами, відповідач позов визнав, таке визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тобто в даному випадку наявні законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову в підготовчому судовому засіданні.

Судом встановлені такі фактичні обставини.

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у селі Сімерки Перечинського району Закарпатської області, про що зроблено актовий запис № 73. Вказаний факт підтверджено Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , яке видане 23 травня 2020 року.

Позивачка ОСОБА_3 є донькою ОСОБА_2 , що підтверджено Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 24 липня 1957 року.

Четвертого грудня 2015 року у с. Сімерки Перечинського району Закарпатської області складено заповіт, який посвідчено секретарем виконкому Сімерківської сільської ради та зареєстровано в реєстрі за номером 56, відповідно до якого ОСОБА_2 заповіла все належне їй на день смерті майно своїй доньці ОСОБА_1 .

Відповідно до виписки з погосподарської книги № 75/06-11 від 18 грудня 2020 року ОСОБА_2 була головою дворогосподарства за адресою: АДРЕСА_1 , що відображено у погосподарській книзі за № 06 за 2011-2015 роки.

Довідкою виконавчого комітету Перечинської міської ради № 144 від 11 серпня 2020 року підтверджено, що ОСОБА_2 на день смерті проживала сама і була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , а також те, що з останньою на день її смерті за вказаною адресою ніхто не був зареєстрований.

Листом від 15 січня 2021 року № 08/01-16 Перечинська державна нотаріальна контора повідомила суд про заведення спадкової справи приватним нотаріусом Маріашем В.І за померлою ОСОБА_2 .

Довідкою Перечинської районної ради № Г-489/07-07 від 30 листопада 2020 року підтверджено, що в архіві РКП «Бюро технічної інвентаризації» відсутня інвентаризаційна справа щодо житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, який знаходиться у АДРЕСА_1 , станом на 27 листопада 2020 року відомості відсутні. Отже, право власності на згаданий об`єкт нерухомості не зареєстроване.

Технічним паспортом на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, який виготовлено станом на 16 вересня 2019 року, підтверджено, що у АДРЕСА_1 , розташовані: будинок садибного типу (91 м кв), літня кухня (16 м кв), стайня (19 м кв), пиливня (14 м кв), хлів (4 м кв), навіс для сіна (6 м кв), вбиральня (1,2 м кв), хвіртка, ворота, огорожа, колодязь.

З метою отримання свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Перечинського районного нотаріального округу Маріаша В.І. Однак листом від 29 грудня 2020 року № 59/02-14 нотаріус відмовив у видачі свідоцтва, оскільки відсутність правовстановлюючого документу на житловий будинок ( АДРЕСА_1 ) унеможливлює отримання свідоцтва про право на спадщину на такий будинок. Разом із цим, нотаріус вказав на те, що ОСОБА_1 необхідно звернутись до суду для визнання права власності на майно у порядку спадкування.

Наведені фактичні обставини дають підстави встановити зміст спірних правовідносин у цій цивільній справі: визнання права власності на спадкове майно житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, які є належними, допустимими, достовірними та достатніми у своїй сукупності, суд дійшов до таких висновків.

За приписами статей 1216, 1217, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців); спадкування здійснюється за заповітом або за законом; до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Згідно із статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Стаття 1268 ЦК України встановлює порядок прийняття спадщини. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

У розумінні наведених норм права ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем ОСОБА_2 за заповітом, оскільки прийняла спадщину, подавши нотаріусу заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця.

Статтями 15, 16 ЦК України, статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Разом із цим, суд звертає увагу, що в даних конкретних правовідносинах визнання права власності на спадкове майно є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, оскільки існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Таким чином, враховуючи те, що позивачка прийняла спадщину в установленому законом порядку за заповітом, але оформити своє право на спірний житловий будинок не має можливості, порушене право підлягає захисту, а позовні вимоги задоволенню.

Цей спір підлягає розгляду в судовому порядку, оскільки іншим шляхом його вирішити неможливо, а набуття позивачкою права власності на житловий будинок не порушує права та законні інтереси інших осіб.

З цих підстав, керуючись статтями 2, 5, 10-13, 18, 81, 258-259, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Перечинської міської ради Закарпатської області про визнання права власності на будинок у порядку спадкування за заповітом задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності в порядку спадкування за заповітом за спадкодавцем ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно з п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Позивач: ОСОБА_1 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_3 ; РНОКПП: НОМЕР_3 ; місце проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Перечинська міська рада Закарпатської області, ; місцезнаходження: 89200, Закарпатська область, м. Перечин, пл. Народна, № 16.

Головуюча: Гевці В. М.