У Х В А Л А

Іменем України

21 квітня 2021 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Таран Н.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 02 листопада 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, було залишено без руху.

Надано позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з моменту отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Повідомлено позивача про необхідність усунення недоліків вказаних в ухвалі шляхом подачі до суду позовної заяви в новій редакції з виправленими недоліками, а також роз`яснено, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Копія ухвали суду від 02 листопада 2020 року тричі була направлена на адресу позивача, яка зазначена у позовній заяві, а саме: 04 листопада 2020 року, 21 грудня 2020 року та 17 березня 2021 року, однак, станом на момент постановлення ухвали - 21 квітня 2021 року недоліки позовної заяви усунуто не було, що позбавляє суд можливості відкрити провадження у даній справі.

Частиною 1 ст. 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Жодних повідомлень про зміну місцезнаходження чи місця проживання позивача на адресу суду не надходило.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Ковенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так як позивач ОСОБА_1 жодного разу не поцікавився провадженням у справі за своєю позовною заявою, вимог ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 02 листопада 2020 року не виконав, відповідно до вимог ч.3 ст. 185 ЦПК України позовна заява визнається неподаною та повертається позивачу.

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що підстав для продовження строку для усунення недоліків, передбачених ст. 127 ЦПК України не встановлено, оскільки останній не може бути продовжений з ініціативи суду і підлягає продовженню, за наявності підстав, виключно за клопотанням сторони або іншої особи, яка не встигла вчинити певну процесуальну дію.

Згідно із ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки зазначені в ухвалі суду недоліки не були усунуті позивачем у визначений судом строк, позовну заяву слід визнати неподаною і повернути позивачеві.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 175-177, 259-260, 353, 354 ЦПК України суд, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу - визнати неподаною і повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя: Таран Н.Г.