У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

14 вересня 2021 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Логойда І.В., отримавши та ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: перша Ужгородська державна нотаріальна контора, про визнання заповіту нікчемним,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: перша Ужгородська державна нотаріальна контора, про визнання заповіту нікчемним.

В порядку, передбаченому ч. 7 ст. 187 ЦПК України, отримано інформацію про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Пунктом 42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №3 від 01.03.2013 містяться роз`яснення щодо виключної підсудності для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна, де до нерухомого майна належать, крім іншого, земельні ділянки, а також об`єкти розташовані на них. До позовів пов`язаних з нерухомим майном відносяться, серед інших, позови про визнання правочину з нерухомістю недійсним.

Відповідно до ст. 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Зі змісту ч. 2 ст. 207 ЦК слідує, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Статтею 1233 Цивільного кодексу України визначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Отже, заповіт є одностороннім правочином (дія однієї сторони), породжує виникнення прав та обов`язків у спадкоємця після смерті заповідача.

Із врахуванням заявлених вимог, встановлено, що позовна заява подана відповідно до правил виключної підсудності, передбачених ч. 1 ст. 30 ЦПК України - за місцем знаходження майна. Отже, дана справа підсудна Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області.

Позовна заява за формою та змістом відповідає вимогам статей 175 і 177 ЦПК України, та віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду.

Визначені статтями 185-186 ЦПК України підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження відсутні.

Враховуючи положення п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, виходячи із суті та характеру спірних правовідносин, суд вважає за необхідне розглянути зазначену позовну заяву за правилами загального позовного провадження.

Таким чином, у відповідності до ст. 187 ЦПК України, суд вважає за необхідне відкрити провадження у цій справі та призначити підготовче засідання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 187-192, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: перша Ужгородська державна нотаріальна контора, про визнання заповіту нікчемним.

Розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження.

Підготовче засідання призначити на 12.10.2021 року 08 год. 50 хв. в залі судових засідань Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області (88000, м. Ужгород, вул. Загорська, 53).

Встановити відповідачу строк для подання відзиву - протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. У цей строк, відповідач має право надіслати: суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; позивачу, іншим відповідачам, а також третім особам - копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив протягом десяти днів з дня отримання відзиву на позов. До відповіді на відзив застосовуються правила, встановлені частинами третьою - п`ятою статті 178 ЦПК України. До відповіді на відзив, між іншим, додаються: документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Відповідач також має право до початку першого судового засідання подати до суду письмові заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення. До заперечення застосовуються правила, встановлені частинами третьою - п`ятою статті 178 ЦПК України. До письмових заперечень на відповідь на відзив, між іншим, додаються: документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

При цьому з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 ЦПК України, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше першого судового засідання. Після спливу вказаного строку заявляти відвід дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 49 ЦПК України позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання. Зміна предмета або підстав позову позивачем допускається до закінчення підготовчого засідання шляхом подання письмової заяви.

Роз`яснити, що у відповідності до ст. 178, ч. 3, 4 ст. 181 ЦПК України, третя особа має право подати пояснення до позову - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали, пояснення до відзиву - протягом п`яти днів з дня отримання відзиву, але не пізніше дати призначення підготовчого засідання.

Роз`яснити третій особі, що одночасно із надісланням (наданням) пояснень до суду на позов чи відзив, третя особа повинна надіслати (надати) копії пояснень та доданих до них документів позивачу та відповідачу.

Суд першої інстанції також має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження залучити до участі у ній співвідповідача (ч. 1 ст. 51 ЦПК України).

Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання у справі (ч. 3 ст. 91 ЦПК України).

Відповідно до ст. 93 ЦПК України судом може бути проведено письмове опитування учасників справи як свідків, для чого учасник справи має право поставити в першій заяві по суті справи, що ним подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання.

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву (ч. 1 ст. 193 ЦПК України).

Згідно ч. 5 ст.49 ЦПК України у разі подання позивачем заяв: про збільшення або зменшення розміру позовних вимог, зміну предмету або підстави позову, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу (ч. 7 ст. 49 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, визначені у ч. 2 ст. 44 ЦПК України. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені ч. 9 ст. 141 ЦПК України, а саме: суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Інформацію щодо справи можна також отримати на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://ug.zk.court.gov.ua/sud0712/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області І.В.Логойда