Справа № 185/7085/20
Провадження № 2/185/630/21
19 квітня 2021 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі головуючого судді Болдирєвої У.М.,
з участю секретаря судового засідання Іванової В.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Павлограді Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
12 жовтня 2020 року позивач звернулася до суду з позовною заявою, в якій просила шлюб з відповідачем, зареєстрований 22 травня 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дружківського міського управління юстиції у Донецькій області, згідно актового запису № 95 розірвати.
В обґрунтування позову зазначила, що 22 травня 2015 року між нею та відповідачем було укладено шлюб. Від шлюбу у них ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_3 . Спільне життя з відповідачем не склалося. Фактичні шлюбні відносини припинені з листопада 2018 року. Причиною розпаду сім`ї є несумісність характерів та різні погляди на сімейне життя, тому сім`я розпалася остаточно і відновлена бути не може.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, та не заперечувала проти заочного розгляду справи. Просила прізвище зміни на дошлюбне ОСОБА_4 , та судові витрати з відповідача не стягувати.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи був належним чином повідомлений, причини неявки суду не повідомив.
Зі згоди позивача та на підставі наявних у справі доказів суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що сторони 22 травня 2015 року уклали шлюб (арк.с.5).
Від зазначеного шлюбу у них ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_3 (арк.с.6).
Сторони шлюбно-сімейні відносини не підтримують та загальне господарство не ведуть з листопада 2018 року, шлюб носить формальний характер і збереження його суперечило б інтересам сторін.
Відповідно до ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно ст.113 СК України, особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до положень ст.51 Конституції України, ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 12, 81, 258, 259, 263-265, 280, 281 ЦПК України, ст. ст. 112, 113 СК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб, зареєстрований 22 травня 2015 року між ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) та ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дружківського міського управління юстиції у Донецькій області, згідно актового запису № 95.
Після розірвання шлюбу прізвища ОСОБА_2 залишити без змін, а прізвище ОСОБА_1 змінити на дошлюбне ОСОБА_4 .
Судові витрати віднести на рахунок позивача.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя У. М. Болдирєва