Справа №628/2497/21
Провадження №2/628/875/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13 липня 2021 року Куп`янський міськрайонний суд Харківської області

у складі судді Барабанової В.В.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача: адвокат Курило Максим Ігоревич до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстрації за місцем проживання, -

встановив:

Адвокат Курило Максим Ігоревич в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Куп`янського міськрайонного суду Харківської області з позовною заявою, в якій просить визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 таким, що втратив право користування житловим приміщенням із зняттям його з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_1 .

09.07.2021 судом було направлено запит до сектору державної реєстрації/зняття з реєстрації місця проживання фізичних осіб Виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача, відповідь надійшла 12.07.2021.

Перед відкриттям провадження у справі суд перевіряє додержання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, позовна заява подана без додержання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України виходячи з наступного.

Підстава позову обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Предмет позову - матеріально-правові вимоги позивача до відповідача.

Стаття 16 ЦК України передбачає способи захисту цивільних прав і інтересів осіб. Виходячи з загальних положень права власності, власнику належить права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Захист права власності регулюється нормами Цивільного кодексу України.

Відповідно до ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Право власності це закріплена за власником можливість у межах, що допускають законом, володіти, користуватися й розпоряджатися майном за своїм розсудом й у своєму інтересі. Стаття 319 ЦК України встановлює загальні правила та межі здійснення права власності.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ в п.34 постанови №5 від 07 лютого 2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» вказав, що оскільки право власності є абсолютним правом, яке включає право володіння, користування та розпорядження майном, якого ніхто не може бути позбавлений, крім випадків, передбачених законом, під час розгляду позовів про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, необхідно чітко розмежовувати правовідносини, які виникають між власником та попереднім власником житла, і правовідносини, які виникають між власником житла та членами його сім`ї, попередніми членами його сім`ї, а також членами сім`ї попереднього власника житла.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач, посилаючись на положення ст. 405 ЦК України, як на правову підставу позову, та норми даної статті передбачають, що член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Однак, виклад обставин, які обґрунтовують підстави застосування вказаної норми права до правовідносин сторін у позовній заяві відсутній, зокрема, позивачем як співвласником житлового приміщення, не наведено обставин, які свідчать про наявність сукупності юридичних фактів, визначеної ч.2 ст.405 ЦК України, з якими даною нормою пов`язується втрата членом сім`ї права користування житлом: 1) відсутність члена сім`ї понад один рік; 2) відсутність поважних причин не проживання члена сім`ї.

Наведене свідчить не лише про суперечливість предмету та підстав позову, а й про обрання позивачами способу захисту, який не передбачений законом.

Позивач має визначитися зі способом захисту порушеного права, з посиланням на відповідні обставини та докази, визначивши правові підстави для визнання особи такою, що втратила право користування приватним житловим приміщенням, оскільки згідно свідоцтва про право власності на житло від 29.07.1999, квартира АДРЕСА_2 , на праві спільної часткової власності належить позивачу (1/4 частина), ОСОБА_2 (1/4 частина), ОСОБА_3 (1/4 частина) та ОСОБА_4 (1/4 частина).

Крім того, позивачем не додано Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно станом на день звернення до суду, що позбавляє суд можливості встановити, кому саме належить спірне майно на день звернення до суду.

Також акт від 09.04.2021, долучений до позовної заяви не містить дати з якої відповідач ОСОБА_2 не проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Ч. 1 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом 5-ти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків. Протягом наданого судом строку позивачу слід подати до суду позовну заяву, яка б відповідала вимогам ст.ст.175,177 ЦПК України, з усуненням вказаних в даній ухвалі суду недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача: адвокат Курило Максим Ігоревич до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстрації за місцем проживання залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1 та її представника - адвоката Курила М.І. про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки заяви у 10-деннний строк з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі усунення позивачем у встановлений строк вищевказаних недоліків, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Роз`яснити позивачці та її представнику, що на підставі пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень» Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-2019)» в редакції Закону України № 731-IX від 18.06.2020 під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою особи може продовжити процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя: В.В. Барабанова