Справа № 2-2/10
Провадження № 2-зз/631/2/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 вересня 2021 року селище міського типу Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі :

головуючого судді Трояновської Т. М.,

за участю секретаря судового засідання М`ячиної Ю. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань приміщення суду цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , про скасування заходів забезпечення позову шляхом зняття арешту з нерухомого майна у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку в натурі між власниками та заміну часток власників та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Рокитненської сільської ради Нововодолазького району Харківської області про заміну ідеальних часток права власності співвласників,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Нововодолазького районного суду Харківської області з заявою про скасування заходів забезпечення позову, шляхом зняття арешту з нерухомого майна, яке належало ОСОБА_2 , що складає 29/100 ідеальної долі майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , посилаючись на те, що ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 15 лютого 2008 року було задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну ідеальних часток права власності співвласників житлового будинку, розташованого за вказаною адресою.

В обґрунтування своєї заяви ОСОБА_1 зазначив, що у провадженні Нововодолазького районного суду Харківської області знаходилась цивільна справа № 2-2/10 за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 в натурі між власниками та зміну часток власників та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Рокитненської сільської ради Нововодолазького району Харківської області, про зміну ідеальних часток права власності співвласників. В ході розгляду справи ОСОБА_1 була подана заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірний будинок, яка була задоволена ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 15 лютого 2008 року.

15 липня 2010 року по цивільній справі № 2-2/10 за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 в натурі між власниками та зміну часток власників та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Рокитненської сільської ради Нововодолазького району Харківської області, про зміну ідеальних часток права власності співвласників було винесено рішення відповідно до якого змінено частки власників будинку АДРЕСА_1 . Визнано за ОСОБА_2 29/100 частини ідеальної долі майна, розташованого за адресою: будинок АДРЕСА_1 . Визнано за ОСОБА_1 71/100 частини ідеальної долі майна, розташованого за адресою: будинок АДРЕСА_1 .

Як вказав заявник, у 2014 році у зв`язку із необхідністю приватизації землі, розташованої навколо своєї долі будинку ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про зняття арешту з 71/100 частини ідеальної долі майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 14 жовтня 2014 року у справі № 2-2/10заяву ОСОБА_1 задоволено та знято арешт з майна, що належить на праві власності ОСОБА_1 , що складає 71% житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Інший співвласник майна ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , але за життя у2017 році остання склала заповіт, яким все своє майно, що знаходиться в АДРЕСА_1 , в тому числі 29/100 частини вищевказаного житлового будинку заповіла ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 зазначив, що у вжитті заходів забезпечення позову, які існували на час розгляду справи Нововодолазьким районним судом Харківської області відпала необхідність, а наявний арешт навпаки не дозволяє йому реалізувати свої спадкові права на даний житловий будинок.

Сторони у судове засідання не з`явились, хоча про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялися відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України.

ОСОБА_1 13 вересня 2021 року через канцелярію суду надав заяву, що була зареєстрована за вхідним № 5087/21-вх., відповідно до якої просив долучити до матеріалів справи належним чином завірену копію довідки Нововодолазької державної нотаріальної контори Харківської області від 09 серпня 2019 року про склад спадкоємців та просив судовий розгляд заяви проводити за його відсутності, зазначивши, що наполягає на задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову.

Зважаючи на процесуальні строки розгляду даного виду клопотань, суд вважає за можливе провести розгляд заяви про скасування заходів забезпечення позову у відсутність осіб, які беруть участь у справі, оскільки, згідно положень статті 158 Цивільного процесуального кодексу України, явка вказаних осіб не визнається судом обов`язковою.

Відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, розглянувши заяву про скасування заходів забезпечення позову, дослідивши матеріали цивільної справи, прийшов до наступного.

Судом встановлено, що в провадженні Нововодолазького районного суду Харківської області знаходилась цивільна справа з єдиним унікальним № 2-2/10 за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , в натурі між власниками та зміну часток власників та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Рокитненської сільської ради Нововодолазького району Харківської області, про зміну ідеальних часток права власності співвласників. В ході розгляду справи ОСОБА_1 була подана заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірний будинок.

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 15 лютого 2008 року було задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, відповідно до якої заборонено ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вчиняти певні дії відчуження, дарування та інше на майно, що належить на праві спільної власності сторін ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до частини 2 статті 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація обтяжень здійснюється на підставі: встановленої законом заборони користування та/або розпорядження нерухомим майном; рішень судів, що набрали законної сили; ухвали слідчого судді, суду, постанови державного виконавця про накладення арешту на нерухоме майно; накладення заборони на відчуження нерухомого майна нотаріусом; рішення органу місцевого самоврядування про віднесення об`єктів нерухомого майна до застарілого житлового фонду; інших актів відповідних державних органів та посадових осіб згідно із законом; договорів, укладених у порядку, встановленому законом.

Постановою головного державного виконавця Відділу державної виконавчої служби Нововодолазького районного управління юстиції Харківської області Шемет Н. О. відкрито виконавче провадження з примусового виконання ухвали б/н від 15 лютого 2008 року, виданої Нововодолазьким районним судом Харківської області в забезпечення позову громадянина ОСОБА_1 та заборонено ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вчиняти певні дії відчуження, дарування та інше на майно, що належить на праві спільної власності сторін ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Нововодолазького районного суду Харківської області від 15 липня 2010 року по цивільній справі № 2-2/10 за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ,в натурі між власниками та зміну часток власників та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Рокитненської сільської ради Нововодолазького району Харківської області, про зміну ідеальних часток права власності співвласників, позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено частково, змінено частки власників будинку АДРЕСА_1 , визнано за ОСОБА_2 29/100 частини ідеальної долі майна, будинку АДРЕСА_1 ; зустрічні позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено повністю та визнано дольове співвідношення у будинку АДРЕСА_2 на момент купівлі ОСОБА_1 у 1992 році 55% і 45 %; змінено частки власників будинку АДРЕСА_1 , визнано за ОСОБА_1 71/100 частини реальної долі майна, розташованого за адресою будинок АДРЕСА_1 ; витяг № 15295760 з Реєстру прав власності на нерухоме майно, реєстраційний № 5908317 від 19 липня 2007 року номер запису 196 в книзі 2 на ОСОБА_3 і ОСОБА_1 скасовано, оскільки він не відповідає дійсності; технічний паспорт, виготовлений ОСОБА_4 від 19 липня 2007 року на будинок АДРЕСА_1 , скасовано, оскільки він не відповідає дійсності; свідоцтво про спадщину ОСОБА_5 , видане П`ятою державною нотаріальною конторою від 30 липня 2007 року за № 6-943 скасовано; витяг з реєстру про право власності ОСОБА_5 № 15469105 від 03 серпня 2007 року, реєстраційний № 5908317 скасовано, оскільки він не відповідає дійсності;Витяг з реєстру від серпня 2007 року з визначеною ціною власності майна ОСОБА_5 скасовано, оскільки він не відповідає дійсності; договір дарування від ОСОБА_5 - ОСОБА_2 № 2600 від 28 серпня 2007 року скасовано; витяг з реєстру прав власності ОСОБА_2 № 16069937 від 26 вересня 2007 року скасовано, оскільки він не відповідає дійсності; свідоцтво про право власності на нерухоме майно № 292 від 21 грудня 2007 року ОСОБА_1 скасовано, оскільки воно не відповідає дійсності; зобов`язано Нововодолазьке МКПТІ скласти для ОСОБА_1 нові документи щодо оформлення будинку АДРЕСА_1 за рахунок МКПТІ.

Рішенням судової колегії судової палати у цивільних справах апеляційного суду Харківської області від 25 січня 2011 року задоволено апеляційну скаргу Нововодолазького малого комунального підприємства технічної інвентаризації, рішення Нововодолазького районного суду Харківської області від 15 липня 2010 року в частині скасування технічного паспорту на будинок АДРЕСА_1 від 19 липня 2007 року та покладення обов`язку на Нововодолазьке МКПТІ скласти для ОСОБА_1 нові документи щодо оформлення будинку АДРЕСА_1 за рахунок МКПТІ скасовано, в позові ОСОБА_1 в цій частині відмовлено. В іншій частині рішення суду не переглядалось за відсутністю апеляційних скарг.

Як стало відомо з матеріалів цивільної справи № 2-2/10,ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 14 жовтня 2014 року задоволено заяву ОСОБА_1 про зняття арешту з нерухомого майна тазнято арешт з майна, що належить на праві власності ОСОБА_1 та складається з 71 % житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Вищевказана ухвала була виконана у примусовому порядку 21 січня 2015 року в частині, що складає 71 % спірного майна, що підтверджується постановою старшого державного виконавця Відділу державної виконавчої служби Нововодолазького районного управління юстиції Харківської області Лугового В. М. від 21 січня 2015 року про закінчення виконавчого провадження в рамках виконавчого провадження № 45491323.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта за № 153692615, сформованої 24 січня 2019 року о 03 годині 33 хвилини 45 секунд державним виконавцем Відділу державної виконавчої служби Нововодолазького районного управління юстиції Харківської області Луговим В. М. ОСОБА_2 з 19 січня 2012 року є власником 29/100 частин житлового будинку АДРЕСА_1 (реєстраційний номер майна 5908317, свідоцтво про право власності серії НОМЕР_1 , видане 06 січня 2012 року Рокитненською сільською радою). На вказане майно зареєстроване обтяження за № 662256 арешт нерухомого майна на підставі ухвали Нововодолазького районного суду Харківської області від 15 лютого 2008 року.

Як свідчать матеріали цивільної справи, питання про скасування заходу забезпечення позову, а саме 29/100 частки долі майна ОСОБА_2 у судовому порядку не вирішувалося.

Згідно заповіту, складеного ОСОБА_2 02 лютого 2017 року та посвідченого секретарем Рокитненської сільської ради Нововодолазького району Харківської області Рамазановою Ксенією Вадимівною, зареєстрованого в реєстрі за № 9 вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , на випадок своєю смерті зробила таке розпорядження: все своє майно, що знаходиться в АДРЕСА_1 заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_3 .

Із матеріалів справи судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 91 рік у селі Рокитне Нововодолазького району Харківської області померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що Рокитненською сільською радою Нововодолазького району Харківської області складений відповідний актовий запис № 03 від 11 березня 2019 року та видано свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 .

Відповідно до вимог частини 1 статті 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

У відповідності до статті 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

В силу положень статті 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі статтею 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

З копії довідки, виданої завідувачем Нововодолазької державної нотаріальної контори Харківської області 09 серпня 2019 року за № 602/02-14 (копія якої посвідчена 16 серпня 2021 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Науменко О. М. та зареєстрована у реєстрі за № 434) вбачається, що за матеріалами спадкової справи № 59/2019 (номер спадкової справи у Спадковому реєстрі 64068400) заведеної державним нотаріусом Нововодолазької державної нотаріальної контори Харківської області Змієвською Т. М. після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Рокитне Нововодолазького району Харківської області, станом на 09 серпня 2019 року наявні дані про те, що до складу спадкоємців спадкодавця ОСОБА_2 входить спадкоємець ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання якого зареєстроване за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .

Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно (стаття 1297 Цивільного кодексу України).

Як було встановлено в судовому засіданні арешт з майна, що належало на праві приватної власності ОСОБА_2 із розміром часток 29/100, а саме житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , не знято.

Вказана обставина перешкоджає спадкоємцю за заповітом, ОСОБА_1 , реалізувати його спадкові права.

Згідно зі статтею 317 Цивільного кодексу України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до статті 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправне позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (частина 1 статті 321 Цивільного кодексу України).

Згідно зі статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Положеннямистатті 391 Цивільного кодексу України визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно з частиною 1 статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Питання скасування заходів забезпечення позову були врегульовані положеннями статті 154 Цивільного кодексу України (в редакції, яка діяла на момент розгляду справи у суді), яка передбачала, що заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу. Питання про скасування заходів забезпечення позову вирішується в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Неявка цих осіб не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову. Якщо у задоволенні позову було відмовлено, провадження у справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовуються до набрання судовим рішенням законної сили. Проте суд може одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову. (частини 3, 5 та 6 статті 154 Цивільного процесуального кодексу України).

Разом з тим, при ухваленні 15 липня 2010 року Нововодолазьким районним судом Харківської області рішення у цивільній справі № 2-2/10 за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , в натурі між власниками та зміну часток власників та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Рокитненської сільської ради Нововодолазького району Харківської області, про зміну ідеальних часток права власності співвласників, питання щодо скасування заходів забезпечення позову вирішено не було.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів».

Згідно з підпунктом 9 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України, справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Частина 3 статті 3 Цивільного процесуального кодексу України визначає, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Наразі питання скасування заходів забезпечення позову регулюються положеннями статті 158 Цивільного процесуального кодексу України, яка мовить, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи; за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала; у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову; у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання судового рішення в разі задоволення позову. Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена (частини 4 та 5 статті 158 Цивільного процесуального кодексу України).

Як було встановлено з матеріалів справи, здійснення заходів забезпечення позову, а саме заборона ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вчиняти певні дії відчуження, дарування та інше на майно, що належить на праві спільної власності сторін ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , були проведені з метою гарантування виконання судового рішення в разі його задоволення.

Судом встановлено, що 15 липня 2010 року Нововодолазьким районним судом Харківської області було винесено рішення у справі № 2-2/10 за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ,в натурі між власниками та зміну часток власників та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Рокитненської сільської ради Нововодолазького району Харківської області, про зміну ідеальних часток права власності співвласників, отже на даний момент подальше існування заходів забезпечення позову відпало.

Як уже зазначалось раніше ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 14 жовтня 2014 року заяву ОСОБА_1 задоволено та знято арешт з майна, що належить на праві власності ОСОБА_1 , що складає 71 % житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , разом із тим, арешт з іншої частини майна 29/100 частин житлового будинку, не знятий, що в свою чергу, позбавляє заявника як спадкоємця цієї частини майна на реалізацію своїх майнових прав.

У зв`язку із зазначеним, суд зазначає наступне.

У відповідності до статті 41 Конституції України, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Пленум Верховного Суду України у пункті 10 своєї Постанови від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснив, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Суд зважає на те, що забезпечення позову у справі за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ,в натурі між власниками та зміну часток власників та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Рокитненської сільської ради Нововодолазького району Харківської області, про зміну ідеальних часток права власності співвласників, здійснювалося в інтересах ОСОБА_1 , який і звернувся до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, шляхом зняття арешту з нерухомого майна ОСОБА_2 , що складає 29% житлового будинку АДРЕСА_1 , як спадкоємець за заповітом щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 ,

Крім того, заявлені у позовах ОСОБА_2 та ОСОБА_1 вимоги про зміну ідеальних часток права власності співвласників житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , закріплене рішенням Нововодолазького районного суду Харківської області від 15 липня 2010 року у справі № 2-2/10, яке набрало законної сили 25 січня 2011 року, тому в забезпеченні позову на даний час ніякого сенсу не має.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що необхідність в існуванні застосованого заходу забезпечення позову відпала, судом не встановлені інші передбачені процесуальним законом підстави для їх збереження, з огляду на що вжиті судом заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на 29/100 частини належного ОСОБА_2 майна, а саме житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 підлягають скасуванню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 3, 128, 131, 223, 247, 158, 258 260, 354-354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову задовольнити

Скасувати заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 15 лютого 2008 року у справі № 2-2/10 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку в натурі між власниками та заміну часток власників та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , із залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Рокитненської сільської ради Нововодолазького району Харківської області про заміну ідеальних часток права власності співвласників, шляхом зняття арешту з нерухомого майна ОСОБА_2 , що складає29/100 ідеальної частини житлового будинку АДРЕСА_1 .

Копію ухвали направити ОСОБА_1 , а після набрання нею законної сили у відповідності із вимогами частини 11 статті 158 Цивільного процесуального кодексу України - невідкладно направити всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Нововодолазький районний суд Харківської області (відповідно до пункту 15.5 Розділу ХШ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України) протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження такої ухвали, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду та з інших поважних причин.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження.

Суддя: Т. М. Трояновська