Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

"22" квітня 2021 р. Іллічівський районний суд м. Маріуполя Донецької області в складі:

головуючого - судді Мушкета О. О.,

за участю секретаря судового засідання Дарменко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду в місті Маріуполі цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту (необліковану) електричну енергію,

В С Т А Н О В И В:

В січні 2021 року позивач звернувся до суду із вказаним позовом, в обґрунтування якого зазначено, що 20.01.2018 року при перевірці представниками позивача виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення за місцем проживання відповідача в АДРЕСА_1 , (особовий рахунок № НОМЕР_1 ) було виявлено порушення ст.ст.26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та п.п.42, 48 ПКЕЕН, що виразилося у використанні «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електроенергії, виявити яке представники Енергопостачальника при проведенні контрольного огляду не мали можливості. Додатково змонтовано контур заземлення (у подвір`ї будинку металевий штир), що поєднано з «нульовим» дротом внутрішньодомової електроенергії. Фаза у 3й клемі. Електроенергія споживалась, але не враховується. Місце самовільного підключення металевий шнур у подвір`ї будинку. Виявлене порушення було зафіксоване в Акті про порушення Правил користування електричною енергією для населення №217277 від 20.01.2018 року. Відповідно до діючих нормативних актів, на підставі зазначеного акту визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 56254,29 грн. Враховуючи викладене, позивач був вимушений звернутись до суду та просив стягнути з відповідачів заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію, в зазначеному розмірі та витрати зі сплати судового збору в сумі 2102,00 грн.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити, не заперечує проти винесення заочного рішення суду.

Відповідач в судове засідання не з`явилась з невідомих суду причин, про день розгляду справи була повідомлена належним чином. Відзив на позовну заяву із зазначенням заперечень та доказів, що підтверджують її відзив відповідач не надала.

Враховуючи, що відповідно до положень ст. 128 ЦПК України, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, а також те, що позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, а відповідач відзив не подав, наявні всі умови, встановлені ст. 280 ЦПК України, які необхідні для ухвалення заочного рішення.

Таким чином, суд вважає за можливе розглядати справу у відсутність сторін за доказами, що містяться в матеріалах справи, при заочному розгляді справи відповідно до положень ст. 281 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, ухвалою Іллічівського районного суду м.Маріуполя від 22.04.2021 року ухвалено провести заочний розгляд справи вказаної справи.

Фіксування судового процесу технічними засобами не проводилось у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України у зв`язку з розглядом справи за відсутності осіб, які беруть участь у справі.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України (далі за текстом- ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, частиною 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно із частиною 1 статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно із статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 80 ЦПК України).

Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», «Правилами користування електричною енергією для населення» (ПКЕЕН), затвердженими постановою Кабінету Міністрів України за №1357 від 26 липня 1999 року, норми яких діяли на час виникнення спірних правовідносин, «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року №562.

Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.

Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач.

Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Відповідно до Акту про порушення ПРРЕЕ №217277 від 20.01.2018 року, ОСОБА_1 є споживачем послуг з передачі (розподілу) електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , особовий рахунок № НОМЕР_1 . ОСОБА_1 , як споживачем, Акт було підписано без зауважень, яка була присутня при виявленні, фіксації та складанні Акту, та у присутності представників ОСР.

Проте, за вимогами п.42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, норми якого діяли на час виникнення спірних правовідносин, (далі- Правил) споживач електроенергії зобов`язаний оплачувати спожиту електроенергію та здійснювати платежі відповідно до умов договору та Правил користування електричною енергією, вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку.

Із вчинених взаємних конклюдентних дій, які полягали у підключенні до електромережі, споживанні та оплаті спожитої електроенергії, між сторонами склалися фактичні договірні відносини з постачання споживачу електроенергії, на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» та Правилами, у зв`язку із цим у сторін виникли взаємні права та обов`язки, які притаманні договірним.

За таких обставин зобов`язання відповідача оплатити надані послуги виникає на підставі закону з узгоджених дій постачальника і споживача послуг. Саме до цього зводяться висновки Верховного Суду України, викладені у постановах від 30 жовтня 2013 року по справі №6-59цс13 та від 25 листопада 2014 року по справі №3-184гс14.

Отже, відповідач є споживачем послуг, які надаються АТ ДТЕК «Донецькі електромережі», а відтак зобов`язаний утримувати належний технічний стан електроустановок, схеми живлення і нести тягар відповідальності перед енергопостачальною компанією АТ ДТЕК «Донецькі електромережі», та цивільну відповідальність за порушення Правил користування електричною енергією для населення.

Згідно статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

20.01.2018 року при перевірці представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», а саме представниками позивача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» в будинку відповідача було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, що виразилось у самовільному підключенні електроустановок до електромережі з порушенням схеми обліку, електроенергія споживається, однак прибором обліку не враховується.

За цим фактом було складно акт № 217277 від 20.01.2018 року про порушення Правил використання електричної енергії, який був підписаний трьома представниками АТ «ДТЕК Донецькобленерго», а також відповідачем ОСОБА_1 , яка підписала вказаний акт без зауважень.

14.02.2018 року на засіданні комісії Маріупольського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електроенергії» з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, відповідно до протоколу №933 від 14.02.2018 року було прийнято рішення про нарахування за без облікове споживання електричної енергії збитків на загальну суму 56254,29 грн.

Відповідна квитанція з повідомленням про необхідність сплатити заборгованість була направлена на адресу відповідача 27.04.2018 року. Конверт був повернутий на адресу позивача поштовим відділенням з позначкою причини повернення : «За закінченням встановленого строку зберігання».

З огляду на це позивачем були дотримані положення законодавства.

Відповідно до ст.3 Закону України «Про електроенергетику» відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Згідно статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України. Також споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Згідно статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушенням в електроенергетиці є порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної й теплової енергії, у тому числі самовільне підключення до об`єктів електроенергетики й споживання енергії без приладів обліку.

Згідно з пунктом 48 Правил користування електричною енергією для населення, споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку.

Відповідно до пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.

Відповідно до абзацу другого пункту 4.1 Методики акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень.

Враховуючи вищезазначене, акт про порушення ПКЕЕН - це документ, який фіксує факт здійснення споживачем порушення ПКЕЕН. При цьому, акт про порушення ПКЕЕН вважається дійсним за умови, що в ньому зазначено зміст виявленого порушення, він складений на місці виявлення порушення та у присутності споживача, та якщо він підписаний споживачем та представником енергопостачальника або містить позначку про відмову споживача від підпису та підписаний трьома представниками енергопостачальника.

В ході дослідження Акту про порушення ПКЕЕН встановлено, що членами комісії, а саме представниками позивача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , заповнено всі необхідні графи акту. Крім того, повноваження членів комісії встановлюються їх посадовими інструкціями і не повинні відображатись в Акті про порушення ПКЕЕН. Також в Акті належним чином викладено зміст виявленого порушення.

Як вбачається зі змісту пп.6 п.3.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: в тому числі у разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника.

Відповідно до ст.614 ЦК України особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем доказів невинуватості не надано, не спростовано наявність виявлених актом порушень, що призвели до споживання без облікової електричної енергії.

В протоколі засідання комісії №933 по розгляду Акту про порушення ПКЕЕН №217277 від 20.01.2018 року, зазначено, що розрахунок суми необлікованої електричної енергії проведений згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, що є вірним розрахунком щодо виявленого правопорушення.

Таким чином, розрахунок обсягу вартості недооблікованої електричної енергії засіданням комісії вірно здійснено відповідно встановленим обставинам правопорушення та положеннями Методики.

Виходячи із обставин, встановлених в судовому засіданні та підтверджених належними доказами, суд приходить до висновку про доведеність факту порушення відповідачем Правил користування електричноенергією для населення.

З урахуванням наведеного позовні вимоги АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про стягнення з відповідача заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію в сумі 56254,29 грн., знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, у зв`язку з чим підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі вказаних положень з відповідачів підлягає стягненню сплачений позивачем при зверненні до суду судовий збір в розмірі 2102,00 гривень.

Керуючись ст.ст. 6, 16, 316, 319, 322, 526, 611, 614, 629-631, 714 ЦК України, ст.ст. 12, 76, 77, 80, 81, 89, 141, 247, 263-265,280 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту (невраховану) електричну енергію - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» (, р/р НОМЕР_3 у АТ «ПУМБ», МФО 334851, IBAN- НОМЕР_4 ) заборгованість за спожиту (невраховану) електричну енергію у сумі 56254,29 грн., а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102,00 грн.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачами до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

На рішення суду позивачем може бути подано апеляційну скаргу до Донецького апеляційного суду через Іллічівський районний суд м.Маріуполя Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Суддя: О. О. Мушкет