Ухвала

27 серпня 2021 року

м. Київ

справа № 520/445/19

провадження № 61-10279ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сакари Н. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду м. Одеси від 27 жовтня 2020 року та постанову Одеського апеляційного суду від 13 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл спільного майна подружжя, за зустрічним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_4 , про розподіл спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2021 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду м. Одеси від 27 жовтня 2020 року та постанову Одеського апеляційного суду від 13 травня 2021 року.

Ухвалою Верховного Суду від 07 липня 2021 року касаційну скаргу було залишено без руху, заявнику надано строк для усунення недоліків касаційної скарги щодо підтвердження сплати судового збору.

У серпні 2021 року до суду касаційної інстанції надійшли матеріали на виконання вимог ухвали Верховного Суд від 07 липня 2021 року, з яких вбачається, що вартість спірної квартири становить 2 213 565,00 грн.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подачі позовної заяви) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 1 921,00 грн.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подачі позовної заяви) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до частини другої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред`явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою. У разі зменшення розміру позовних вимог питання щодо повернення суми судового збору вирішується відповідно до статті 7 цього Закону.

У зв`язку з тим, що у прохальній частині касаційної скарги заявник просить повністю скасувати судові рішення та ухвалити нове судове рішення, яким визнати за нею право власності на 83,25 % спірної квартири, тобто ставка судового збору становить суму, яка більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, судовий збір за подачу касаційної скарги становить 19 210,00 грн (1921*5)*200%.

У касаційній скарзі заявник просить зменшити розмір судового збору, мотивуючи вказане клопотання тим, що з огляду на майновий стан вона позбавлена можливості сплатити судовий збір у повному обсязі. Як на підтвердження вказаної обставини надано довідку Одеського фахового коледжу економіки, права та готельно-ресторанного бізнесу про розмір посадового окладу заявника.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Аналіз клопотання про звільнення від сплати судового збору свідчить, що вказані доводи не можуть вважатись достатньою підставою для зменшення розміру судового збору, оскільки касаційна скарга не містить достатніх доказів, які підтверджують річний дохід заявника за попередній календарний рік.

У зв`язку з цим, враховуючи, що заявником сплачено судовий збір у розмірі 2 000,00 грн, їй слід доплатити 17 210,00 грн, чи надати належні докази наявності підстав для застосування положень статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві, Печерський район, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи зазначені обставини, суд вважає за необхідне продовжити заявнику строк для усунення недоліків касаційної скарги.

Керуючись статтями 127, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги до 27 вересня 2021 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо оформлення касаційної скарги відповідно до вимог статті 392 ЦПК України касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н. Ю. Сакара