КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 вересня 2021 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Оніщук М.І.,

судді Шебуєва В.А., Крижанівська Г.В.,

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану від її імені та в її інтересах адвокатом Шипіловим Олександром Вікторовичем, який діє на підставі договору, на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 09 березня 2021 року про повернення зустрічної позовної заяви у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Служба у справах дітей Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, про звернення стягнення на предмет іпотеки, встановлення способу реалізації предмета іпотеки та виселення,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ПАТ "Державний ощадний банк України" до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Служба у справах дітей Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, про звернення стягнення на предмет іпотеки, встановлення способу реалізації предмета іпотеки та виселення.

16.10.2020 року ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з зустрічним позовом до ПАТ "Державний ощадний банк України", третя особа: ОСОБА_2 , про визнання недійсним договору іпотечного кредитування.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 09.03.2021 року зустрічний позов повернуто заявнику (а.с. 128, 129).

Не погоджуючись з ухвалою, ОСОБА_1 через свого представника подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати, а справи направити до суду продовження розгляду.

При цьому, в обгрунтування доводів своєї апеляційної скарги вказує на неврахування судом першої інстанції того, що задоволення зустрічного позову, а саме визнання кредитного договору недійсним, як основного зобов`язання, призводить до визнання недійсним похідного зобов`язання, визначеного Договором іпотеки, що, у свою чергу, повністю виключить задоволення первісного позову, а саме реалізацію іпотечного майна за Договором іпотеки на виконання зобов'язань за Кредитним договором (а.с. 130-132).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26.05.2021 року цивільну справу повернуто до Шевченківського районного суду м. Києва для усунення недоліків в її оформленні (а.с. 139, 140).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17.06.2021 року поновлено строк на апеляційне оскарження, відкрито провадження у справі та надано строк для подання відзиву (а.с. 142, 143).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17.06.2021 рокупризначено справу до розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи (а.с. 149, 150).

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Так, відповідно до вимог ч.ч. 1-3 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Тобто, за своєю сутністю зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду з первісним позовом, оскільки задоволення його вимог виключає задоволення вимог позивача.

При цьому, умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним, що виявляється у тому, що вони виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів, оскільки це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити фактичні взаємовідносини сторін виключити ухвалення взаємосуперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що зустрічний позов підлягає поверненню заявнику, оскільки вимоги за зустрічним та первісним позовом не взаємопов`язані, вимогами за вказаними позовами не можуть зараховуватися, а прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом лише ускладнить вирішення справи.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, позивач, подаючи первісний позов, посилався, серед іншого, на укладення з ОСОБА_2 договору про іпотечний кредит № 1719 від 13.10.2006 року та іпотечного договору від 13.10.2006 року за № 3712, і на підставі на умов зазначених договорів заявляв вимоги про звернення стягнення на іпотечне майно та виселення мешканців з іпотечного житла.

У свою чергу, у зустрічній позовній заяві ОСОБА_1 просить визнати недійсним вищезазначений договір про іпотечний кредит № 1719 від 13.10.2006 року.

Отже, висновок суду першої інстанції про те, що вимоги зустрічного позову не пов`язані із позовними вимогами первісного позову, а прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом лише ускладнить вирішення справи, є помилковим.

Відповідно до ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи вищевикладене, оскаржувана ухвала суду, у відповідності до вимог ст. 379 ЦПК України, підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 372, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану від її імені та в її інтересах адвокатом Шипіловим Олександром Вікторовичем, - задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 09 березня 2021 року - скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для проводження розгляду.

Постанова набирає законної сили та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук

Судді В.А. Шебуєва

Г.В. Крижанівська