Ужгородський міськрайонний суд
У Х В А Л А

09.09.2021 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді - Бенца К.К.,

при секретарі судового засідання - Курбатова Д.Л.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , треті особи на стороні позивача ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , третя особа на стороні відповідача Управління Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради про скасування повідомлення на початок виконання будівельних робіт та зобов`язання вчинити певні ді,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , треті особи на стороні позивача ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , третя особа на стороні відповідача Управління Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради про скасування повідомлення на початок виконання будівельних робіт та зобов`язання вчинити певні дії.

22.06.2021 року позивач ОСОБА_1 подала до суду заяву про збільшення позовних вимог в якій просила суд : Залучити в якості відповідача у вимогах про визнання містобудівних вимог недійсними Управління архітектури та містобудування Ужгородської міської ради ( м. Ужгород вул. Небесної Сотні, 4).

За наслідками розгляду збільшеного позову ухвалити рішення яким:

Визнати недійсними та скасувати містобудівні умови та обмеження, видані Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради 21 жовтня 2019 року громадянам ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 №147/03-04/19 на реконструкцію частини житлового будинку з розширенням та виділенням в окреме будинковолодіння в АДРЕСА_1 , що затверджені наказом №211-М від 21 жовтня 2019 року.

Скасувати повідомлення на початок виконання будівельних робіт яке зареєстровано Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради 03 липня 2020 року ЗК№ 76 реконструкція частини житлового будинку з розширенням та виділенням в окреме будинковолодінця в АДРЕСА_1 забудовники ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Свою заяву обґрунтовує тим, що 21 жовтня 2019 року Управління містобудування та архітектури видало забудовнику ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 містобудівні умови № 211-М на реконструкцію частини житлового будинку з розширенням та виділенням в окреме будинковолодіння за адресою: АДРЕСА_2 . ОСОБА_1 являється власником квартири АДРЕСА_3 та земельної ділянки площею 0.091 м.кв кадастровий номер земельної ділянки :05:002:0112 по сусідству з об`єктом будівництва. Вказане нерухоме майно та земельні ділянки знаходяться впритул до належної відповідачам квартири та об`єкту будівництва та є частиною багатоквартирної забудови по АДРЕСА_1 де з співвласниками кв. АДРЕСА_4 є спільна стіна. Отже видача містобудівних умов на підставі яких проводиться процедура будівництва безпосередньо зачіпають права та інтереси ОСОБА_1 . Власником земельної ділянки площею 0.074 га кадастровий номер якої :05:002:0113 в АДРЕСА_5 та нерухомого майна виставочного залу- магазину, реконструйованого з власного гаража є гр. ОСОБА_6 . Власником земельної ділянки площею 0,008 га в АДРЕСА_6 кадастровий номер якої :05:002:0130 на підставі договору купівлі-продажу від 10 серпня 2019 року за № 986 є ОСОБА_5 . На вказаній ділянці знаходиться господарська споруда (гараж). Вказаних громадян залучає в якості третіх осіб на своїй стороні. Містобудівними умовами передбачено що об`єкт містобудування знаходиться у внутрішньому дворі поза межами впливу червоних ліній, мінімально допустимі відстані від об`єкта що проектується до існуючих будинків і споруд - існуючі, блокування (умови блокування узгодити з власниками сусідніх будівель згідно чинного законодавства (ст. 26 ЗУ Про архітектурну діяльність) п. 4 містобудівних умов та обмежень.

При подачі до містобудівних умов містобудівний розрахунок вказали що заїзд на територію будинку АДРЕСА_7 . Проте на момент складення такого розрахунку власники квартир ніколи не мали такого заїзду.

На підставі отриманих містобудівних умов гр. ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 зареєстрували 03 липня 2020 року повідомлення про початок виконання будівельних робіт ЗК№76. У цьому повідомленні зазначено що реконструкцію частини житлового будинку з розширенням та виділенням в окреме будинковолодіння здійснюється на підставі спірних містобудівних умов та обмежень від 21.10.2019 р. № 211-М .

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності, що спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, встановлює Закон № 3038-VI.

Частиною п`ятою статті 26 Закону № 3038-VI встановлено, що проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Відповідно до частин першої, третьої - п`ятої, сьомої статті 29 Закону № 3038-VI основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі.

Спеціально уповноважений орган містобудування та архітектури визначає відповідність намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Розгляд заяви і надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову у їх наданні здійснюються спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури протягом семи робочих днів з дня реєстрації заяви.

Рішення про відмову у наданні містобудівних умов та обмежень приймається у разі невідповідності намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Склад, зміст, порядок надання містобудівних умов та обмежень визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури.

Процедуру надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст визначає Порядок № 109.

Відповідно до пункту 2.1 Порядку № 109 містобудівні умови та обмеження є основною складовою вихідних даних. Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом семи робочих днів з дня реєстрації відповідної заяви разом із документами, передбаченими пунктом 2.2 цього розділу, у порядку, встановленому Законом № 3038-VI.

Згідно з пунктом 2.4 Порядку № 109 розгляд заяви, надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову у їх видачі здійснюються спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури у порядку, встановленому Законом № 3038-VI. Підставою для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень є невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні. Відмова у видачі містобудівних умов та обмежень або внесення змін до них з відповідним обґрунтуванням надається уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, визначений пунктом 2.1 цього розділу.

За наведених вище умов та порушення при цьому прав та інтересів позивачів вказані містобудівні умови та обмеження підлягають скасуванню в судовому порядку.

Позивач зазначає, що рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 03.02.2021 року скасовано містобудівні умови та обмеження видани громадянам ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Однак, постановою Восьмого апеляційного суду від 19.05.2021 року рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 03.02.2021 року скасовано, а провадження у справі закрито , з тих підстав, що спір не є публічно - правовим.

В підготовче судове засідання позивач не зявилася. Представник позивача надав суду заяву відповідно до якої просив провести засідання у відсутності позивача та представника, заяву про збільшення позовних вимог підтримує повністю просить суд її прийняти. У разі відмови у прийняті заяви про збільшення позовних вимог просить підготовче судове засідання не закривати , а відкласти розгляд для подачі інших клопотань.

Відповідач - представник Виконавчого комітету Ужгородської міської ради в підготовче судове засідання не зявився, будучи належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи.

Відповідачі, ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судове засідання не зявились. Представник відповідачів подала до суду клопотання про розгляд заяви позивача про збільшення позовних вимог без їх участі. Подала до суду заперечення відповідно до яких проти прийняття заяви про збільшення позову заперечує, обґрунтовуючи заперечення тим, що під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно до заявленої ціни позову. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Просила відмовити у прийняті заяви про збільшення позовних вимог.

Дослідивши заяву про збільшення позовних вимог подану до суду 22.06.2021 рроку, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Суд звертає увагу на те, що позовна вимога - це прохання позивача до суду, яке наводиться у резолютивній (прохальній) частині позовної заяви. Позовні вимоги відповідають предмету позову.

Збільшення чи зменшення розміру позовних вимог - це їх кількісна, а не якісна зміна, яка може бути викликана уточненням розрахунку ціни позову, частковим виконання спірного зобов`язання відповідачем, тактичними міркуваннями. Наприклад, позивач може збільшити суму відшкодування, заробітної плати за час вимушеного прогулу, зменшити суму стягнення у зв`язку з частковим погашенням боргу. Натомість, доповнення позову додатковими вимогами не вважається зміною розміру позовних вимог.

Так, як зазначено вище, до закінчення підготовчого засідання позивач має право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову.

Позов в цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, яка складається з вимоги процесуального характеру (відкрити провадження по справі) і вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право).

Предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, який проявляється в матеріально-правовій заінтересованості.

Підстава позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об`єктивуються у поданих доказах.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретної позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову)захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову, проте одночасна зміна підстав і предмету позову не допускається.

Суд звертає увагу на те, що первісно заявлені позовні вимоги є скасування повідомлення на початок виконання будівельних робіт яке зареєстровано Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради 03 липня 2020 року ЗК№ 76 реконструкція частини житлового будинку з розширенням та виділенням в окреме будинковолодінця в АДРЕСА_1 забудовники ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та зобовязати ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 відновити стан земельної ділянки в АДРЕСА_8 кадастровий номер земельної ділянки 211010000:05:001:0091 у стан до початку виконання будівельних робіт, а саме демонтувати розпочате будівництво на ділянці (фундамент частину стіни, які розташовані за межами сформованої квартири загальною площею 53,40 м.кв. та житловою площею 39,20 м.кв).

Водночас, в заяві про збільшення позовних вимог позивачем додано позовну вимогу про:

Визнати недійсними та скасувати містобудівні умови та обмеження, видані Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради 21 жовтня 2019 року громадянам ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 №147/03-04/19 на реконструкцію частини житлового будинку з розширенням та виділенням в окреме будинковолодіння в АДРЕСА_1 , що затверджені наказом №211-М від 21 жовтня 2019 року.

Наведене свідчить про те, що позивачем шляхом заявлення вищезазначеної додаткової позовної вимоги не збільшено розмір вимог майнового характеру, що є неприпустимим.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду викладеної у постанові від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19 - " Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви"

Отже, як встановлено судом позовні вимоги у збільшеній його частині жодним чином не пов`язані із збільшенням розміру вимог майнового характеру. При цьому заява позивача про збільшення позовних вимог є фактично поданням окремого позову із іншим предметом та підставами позову, що виключає можливість розгляду поданої позивачем заяви в якості збільшення розміру заявлених позовних вимог.

Враховуючи викладене, у прийняті заяви позивача про збільшення позовних вимог від 22.06.2021 року слід відмовити.

Керуючись ст.ст.3, 49, ст.ст.258-260 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

У прийняті заяви ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог від 22.06.2021 року - відмовити.

У підготовчому судовому засіданні оголосити перерву.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається ug.zk.court.gov.ua.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Дата складання повного тексту ухвали - 13.09.2021 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца