Справа №295/4716/21
У Х В А Л А

06.09.2021 року м. Житомир

Богунський районний суд міста Житомира в складі:

головуючої судді Семенцової Л.М.,

за участі секретаря Ковальчук М.М.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики та визнання недійсними договорів дарування,-

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2021 року позивач звернувся до суду з указаним позовом, в якому просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 на свою користь 40000 доларів США суму основного боргу за договором позики від 26.04.2012 року, визнати недійсними договори дарування житлового будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , укладені між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 26.06.2013 року.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце його проведення були належним чином повідомлені.

Від позивача надійшло клопотання про проведення судового засідання в його відсутності, а також у клопотанні вказав про збільшення розміру позовних вимог та додатково просить: 1) визнати недійсним спадковий договір, укладений 23.01.2014 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Слюсар В.В. за номером: 148, щодо земельної ділянки Кадастровий номер: :07:026:0022, площею (га): 0.068, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка заходиться за адресою: АДРЕСА_1 та припинити право власності ОСОБА_5 на зазначене нерухоме майно, що зареєстровано за № 42321739; 2) визнати недійсним спадковий договір, укладений 23.01.2014 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Слюсар В.В. за номером: 146, щодо житлового будинку загальною площею (кв.м): 77.6, житловою площею (кв.м): 48.2, який заходиться за адресою: АДРЕСА_1 та припинити право власності ОСОБА_5 на зазначене нерухоме майно, що зареєстровано за № 42321184. Окрім того, просить суд залучити до участі у справі в якості відповідача ОСОБА_5 та розглянути раніше подане клопотання про зупинення провадження в справі до закінчення строку прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Відповідач ОСОБА_6 надала до суду заяву з проханням проводити судове засідання 06.09.2021 року без її участі, зазначивши про відсутність заперечень проти зупинення провадження в справі.

Оглянувши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.

Як убачається з копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Житомирським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) 15.03.2021 року, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 15.03.2021 року зроблено відповідний актовий запис № 885.

У статті 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтями 1218, 1219 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: 1) особисті немайнові права; 2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; 3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 4) право на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; 5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Як визначено п. 1 ч. 1 ст. 251, п. 1 ч. 1 ст. 253 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво. Провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому п. 1 ч. 1 ст. 251 цього Кодексу, - до залучення до участі у справі правонаступника.

Суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва (п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України).

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

З аналізу предмету спору можна зробити висновок про те, що спірні правовідносини між сторонами стосуються в тому числі прав на житловий будинок та земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 згідно укладених між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 договорів дарування від 26.06.2013 року і такі права входять до складу спадщини, яка відкрилася внаслідок смерті відповідача ОСОБА_3 . Тому оскільки права, за захистом яких звернувся позивач до суду з позовом, не відносяться до тих, які згідно ч. 1 ст. 1219 ЦК України не входять до складу спадщини, а спірні правовідносини допускають правонаступництво, провадження в справі підлягає зупиненню до закінчення строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 для вирішення питання залучення до участі в справі його правонаступника.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Предмет позову - це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові в справі № 922/404/19 від 09 липня 2020 року, позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви. Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається.

Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

З даного аналізу випливає, що у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Виходячи з підстав позову, з яким позивач звернувся до суду, аналізуючи клопотання про збільшення розміру позовних вимог, суд вважає що викладені в ньому вимоги за своїм змістом є новими позовними вимогами, не заявленими позивачем при зверненні до суду, а також за своїм змістом не є заявою про збільшення розміру позовних вимог, а тому не може бути прийняте до провадження в межах даної справи.

За наведених обставин суд прийшов до висновку про відмову в задоволенні клопотання про прийняття до розгляду клопотання про збільшення позовних вимог та залучення до участі в справі ОСОБА_5 .

Керуючись ст. ст. 1216, 1218, 1219, 1222 ЦК України, ст. ст. 49, 251, 255, 259, 260, 352 - 354 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Зупинити провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики та визнання недійсними договорів дарування до закінчення строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 для вирішення питання залучення до участі в справі його правонаступника.

У прийнятті клопотання ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог відмовити.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про залучення до участі в справі в якості відповідача ОСОБА_5 відмовити.

Ухвала в частині зупинення провадження в справі може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд міста Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Л.М. Семенцова