27.08.2021 Єдиний унікальний № 755/8339/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2021 року м. Миронівка

ЄУН 755/8339/21

Провадження № 2-з/371/17/21

Суддя Миронівського районного суду Київської області Капшук Л.О., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Тукмана Юрія Вікторовича про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, Державний нотаріус Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Мельник Марія Петрівна, про встановлення факту проживання однією сім?єю, як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, зміну черговості одержання права на спадкування та усунення від права на спадкування,

В С Т А Н О В И В :

Позивач, через свого уповноваженого представника, звернулася до суду з вимогами про встановлення факту проживання однією сім?єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, зміну черговості одержання права на спадкування та усунення від права на спадкування.

Одночасно з поданням позовної заяви, 20 травня 2021 року, представник позивача подав заяву про вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони державному нотаріусу Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Мельник М.П. вчиняти дії, спрямовані на видачу свідоцтва про право на спадщину після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , до набрання законної сили рішенням суду у даній справі.

Заява обґрунтована тими обставинами, що позивач з 2003 року проживала без реєстрації шлюбу з ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після його смерті залишилося спадкове майне у виді квартири під номером АДРЕСА_1 , трьох земельних ділянок, Ѕ частки житлового будинку під номером АДРЕСА_2 , грошових коштів. Позивач спадщину прийняла, подавши до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори відповідну заяву, як особа, яка проживала зі спадкодавцем однією сім?єю не менше ніж п?ять років до часу відкриття спадщини і відноситься до четвертої черги спадкоємців. Державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Мельник М.П. за її заявою було відкрито спадкову справу № 1155/2020. Окрім неї до нотаріуса з заявами про прийняття спадщини звернулися також племінники померлого - відповідачі по справі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . Право спадкування вказаних осіб позивач заперечує з підстав ненадання належних документів, що підтверджують їх родинний зв?язок з померлим. Крім того, зазначає, що відповідачі не переймалися життям і здоров?ям спадкодавця, не надавали йому допомоги, коли він тяжко хворів, не приймали участі у похованні, а тому підлягають усуненню від права на спадкування.

Просив забезпечити позов саме шляхом заборони державному нотаріусу Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Мельник М.П. вчиняти дії, спрямовані на видачу свідоцтв про право на спадщину тому, що державний нотаріус після спливу шести місяців після відкриття спадщини може видати відповідачам, як спадкоємцям другої черги, свідоцтва про право на спадщину у відповідності до статті 67 Закону України «Про нотаріат» та пункту 4.9. Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами. Видача свідоцтв про право на спадщину може в подальшому ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду, а також унеможливити ефективний захист та поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Заява про забезпечення позову надійшла 20 серпня 2021 року разом з позовною заявою до Миронівського районного суду в порядку статті 31 ЦПК України для розгляду за підсудністю. Питання про відкриття провадження у справі не вирішено.

Разом з тим, частиною 1 статті 153 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Як зазначено у правовому висновку Об?єднаної палати Касаційного цивільного суду Верховного Суду, викладеного в постанові від 14 червня 2021 року у справі 308/8567/20, законодавець передбачив відповідний процесуальний порядок розгляду заяви про забезпечення позову та вирішення питання про відкриття провадження у справі. Для розгляду заяви про забезпечення позову та вирішення питання про відкриття провадження у справі встановлені різні процесуальні строки: два та п?ять днів відповідно. Першочерговим при надходженні на розгляд суду заяви про забезпечення позову є надання оцінки щодо порядку звернення з нею до суду, за умови дотримання якого здійснюється її розгляд по суті.

У випадку одночасного подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову, розгляд заяви про забезпечення позову не залежить від вирішення питання про відкриття провадження у справі. Законодавець не покладає обов?язку на суд відкрити провадження у справі, а тільки потім вирішувати питання про забезпечення позову. У разі повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження у справі передбачений процесуальний механізм скасування заходів забезпечення позову.

Згідно правил частин 5-7 статті 153 ЦПК України, залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно правил статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи.

Загальною підставою для вжиття заходів забезпечення позову є наявність обставин, які свідчать або дозволяють достовірно припустити, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Позов забезпечується, зокрема, забороною вчиняти певні дії (пункт 2 частини 1 статті 150 ЦПК України). При цьому, частиною третьою статті 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Також заходи забезпечення позову повинні узгоджуватися з предметом та підставами позову, а особа, що заявляє про необхідність вжиття заходів забезпечення позову судом, зобовязана довести звязок між неприйняттям таких заходів і утрудненням чи неможливістю виконання судового рішення.

Відповідно до принципу змагальності сторін і загальних правил розподілу тягаря доказування обов`язок доведення підстав для застосування заходів забезпечення позову покладається на ту особу, яка заявляє відповідне клопотання. Отже, за загальним правилом, заявник зобов`язаний довести наявність підстав для забезпечення позову, надавши відповідні докази.

Згідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених у п. 4 постанови № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Із позовної заяви вбачається, що позивач просить суд встановити факт проживання однією сім?єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, змінити черговість одержання права на спадкування та усунути відповідачів від права на спадкування.

Спадкова справа відкрита за заявою позивача ОСОБА_1 . Заяви про прийняття спадщини подали спадкоємці різних черг спадкування, що вказує на наявність спору про право на спадкове майно.

У відповідності до пункту 3 глави 2 та пункту 4.13 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року, видача свідоцтва про право на спадщину може бути відкладена за обґрунтованою письмовою заявою заінтересованої особи, яка звернулась до суду, та на підставі отриманого від суду повідомлення про надходження позовної заяви заінтересованої особи, яка оспорює право або факт, про посвідчення якого просить інша заінтересована особа, вчинення нотаріальної дії зупиняється до вирішення справи судом.

Вжиття судом заходів забезпечення позову у виді заборони державному нотаріусу вчиняти дії, спрямовані на видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , не будуть вважатися адекватними з огляду на наявність законодавчо закріпленої можливості відкладення видачі свідоцтва про право на спадщину до вирішення справи судом, у випадку наявності судового спору та належного повідомлення про такий спір нотаріуса у передбаченому законом порядку.

Таким чином, представником позивача не доведено факту наявності реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, у нотаріуса наявні підстави для зупинення вчинення нотаріальної дії до вирішення справи судом.

З огляду на те, що розглядзаяви про забезпечення позову відбувається до вирішення питання про відкриття провадження у справі, а також відповідно до вимог пункту 3 глави 2 та пункту 4.13 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, суд вважає необхідним повідомити Дванадцяту Київську державну нотаріальну контору, якою відкрито спадкову справу № 1155/2020 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , про надходження даної позовної заяви до суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149, 150, 153, 157 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Тукмана Юрія Вікторовича про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, Державний нотаріус Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Мельник Марія Петрівна, про встановлення факту проживання однією сім?єю, як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, зміну черговості одержання права на спадкування та усунення від права на спадкування залишити без задоволення.

Відмовити у задоволенні вимоги про забезпечення позову шляхом заборони державному нотаріусу Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Мельник М.П. вчиняти дії, спрямовані на видачу свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 до набрання законної сили рішенням суду у даній справі.

Повідомити Дванадцяту Київську державну нотаріальну контору, якою відкрито спадкову справу № 1155/2020 після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , про надходження до Миронівського районного суду Київської області позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, Державний нотаріус Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Мельник Марія Петрівна, про встановлення факту проживання однією сім?єю, як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, зміну черговості одержання права на спадкування та усунення від права на спадкування.

Копію ухвали надіслати учасникам справи та для відома до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення, з урахуванням п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Складення повного тексту ухвали відповідає даті її постановлення.

Суддя підпис Л.О. Капшук

Згідно з оригіналом

Суддя Л.О. Капшук