Справа № 699/880/20
Номер провадження № 2/699/63/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.04.2021 року м. Корсунь-Шевченківський

Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Свитки С.Л.,

за участю - секретаря судового засідання Таран О.В.,

розглянувши у відкритому засіданні в залі судових засідань Корсунь-Шевченківського районного суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кошмаківської сільської ради, правонаступником якої є Селищенська сільська рада про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 пред`явив у суд даний позов і просив визначити йому додатковий строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на те, що встановлений законодавством шестимісячний строк прийняття спадщини за заповітом з часу смерті спадкодавця пропустив, оскільки не знав про наявність заповіту та хворів, що є поважною причиною і підставою для визначення додаткового строку для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, звернувся із заявою про розгляд справи у його відсутність, позов підтримав.

Представник Селищенської сільської ради в судове засідання не з`явився, надавши письмову заяву про розгляд справи у їхню відсутність.

У зв`язку з неявкою сторін у суд фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося на підставі приписів ч.2 ст.247 ЦПК України.

Суд, з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, вважає, що у задоволенні позову необхідно відмовити в силу наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Кошмак Корсунь-Шевченківського району Черкаської області помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_1 , виданим 04.02.2020 року (а.с.4).

Померлий залишив заповіт від 18.01.2016 року, яким земельні ділянки, розташовані межах Кошмаківської сільської ради заповів ОСОБА_1 ..

Згідно ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, що передбачено ч.1 ст.1270 ЦК України.

Відповідно до ч.1, 2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, що зазначено у ч.3 ст.1272 ЦК України.

Позивач зазначив, що заяву до нотаріуса для прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті спадкодавця не подав по причині того, що не знав про наявність заповіту та хворів з 20.07.2020 року по 10.08.2020 року, що підтверджується довідкою Корсунь-Шевченківського КЗ «Корсунь-Шевченківський ЦПМСД».

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Повторне визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини одним і тим же спадкоємцем законодавством не передбачено.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Згідно ч.1 ст.81, ч.1,2 ст.83 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

В порушення вказаних вимог позивачем суду не надано доказів чи проживав він спільно із спадкодавцем, чи подавав він заяви про прийняття спадщини та чи було йому відмовлено у прийнятті такої заяви, чи заведена спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , чи маються інші спадкоємці останнього, оскільки це впливає на суб`єктний склад даної справи.

Разом з тим, позивачем не зазначено у позовній заяві та не надано жодного доказу того, що в нього маються складнощі у наданні вказаних доказів. Не було ним заявлено і клопотань про витребування необхідних доказів в порядку ст.84 ЦПК України, а суд позбавлений можливості самостійно збирати докази у справі.

Враховуючи вище викладене суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову через його необґрунтованість.

Відмовляючи у задоволенні позову, судові витрати зі сплати судового збору суд залишає за позивачем.

Керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до Кошмаківської сільської ради, правонаступником якої є Селищенська сільська рада про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга може бути поданою до Черкаського апеляційного суду через Корсунь-Шевченківський районний суд протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Свитка С.Л.