Справа № 456/838/21
Провадження № 2/456/685/2021
РІШЕННЯ

іменем України

20 серпня 2021 року Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Яніва Н. М. ,

за участю секретаря Сунак Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Стрий справу за позовною заявою ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Дельта Банк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачаСтрийський міськрайонний ВДВС Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) про припинення (зняття) арешту (заборони),-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовом у якому просить припинити (зняти) обтяження у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо будинку за адресою: АДРЕСА_1 ; земельної ділянки площею 0,0720 га., кадастровий номер :01:003:0042, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:253 за № 40331590 від 23.04.2010 внесеного на підставі ухвали, серія та номер 2-1837, виданий 21.04.2010, видавник Личаківський районний суд м. Львова, головний державний виконавець ВДВС Стрийського МРУЮ -Витвицька М.В..

В обґрунтування заявлених вимог покликається на те, що 21.01.2021 відбулись торги з реалізації нерухомого майна - будинку за адресою: АДРЕСА_1 , земельної ділянки площею 0,0720 га. кадастровий номер :01:003:0042, у результаті яких переможцем став він, що підтверджується протоколом проведення електронних торгів №521166.

У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акту про проведені електронні торги. 29.01.2021 державним реєстратором Костур У.Т. було видано свідоцтво про виникнення права власності на придбане майно на підставі акту про проведенні електронні торги, зареєстрованого за № 275.

29.01.2021 державним реєстратором Костур У.Т., Стрийська державна нотаріальна контора, проведено державну реєстрацію прав та їх обтяжень та внесено запис про право власності на будинок за адресою: АДРЕСА_1 ; земельна ділянка площею 0,0720 га., кадастровий номер :01:003:0042 за ОСОБА_1 ..

Однак, як вбачається з інформаційної довідки № 243093883 на вищевказане майно було накладено обтяження за № 40331590 від 23.04.2010, яке внесене на підставі ухвали, серія та номер 2-1837, виданий 21.04.2010, видавник Личаківський районний суд м. Львова, головний державний виконавець ВДВС Стрийського МРУЮ - Витвицька М.В..

Оскільки, рішення у справі 2-1837/10 набрало законної сили 29.06.2010, відтак заходи забезпечення позову повинні бути скасовані ще у вересні 2010 року. Ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 30.11.2015 у даній справі було замінено стягувача ПАТ «Кредитпромбанк» на його правонаступника ПАТ «Дельта Банк», відтак останній набув статусу особи у інтересах якої накладено арешт.

Обтяження у вигляді арешту майна, яке належить йому на праві власності створює перешкоди у здійснені права володіти, користуватись та розпоряджатися майном, яке він на даний момент має намір продати. У зв`язку з цим вважає, що на даний час вищевказана заборона на майно є незаконною, суперечить ст. ст. 319, 291, ч. 7 ст. 158 ЦПК України, а тому є такою, що підлягає припиненню (знаттю).

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позов підтримав, пославшись на обставини викладені в позовній заяві, просить такий задоволити.

Уповноважений представник відповідача АТ «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фронду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Дельта Банк» у судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, про причину неявки суд не повідомив, відзиву на позов на подав.

Уповноважений представник третьої особи Стрийського міськрайонного відділу ВДВС Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції у судове засідання не зявився, хоча був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, про причину неявки суд не повідомив, пояснення щодо позову не подав.

Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що у задоволені позову слід відмовити виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 5 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Судом встановлено, що відповідно до протоколу №521166 проведення електронних торгів від 11.01.2021 з реалізації іпотечного майна, а саме житлового будинку, загальною площею 284,4 кв.м., та земельної ділянки кадастровий № :01:003:0042, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 переможцем торгів став ОСОБА_1 /а.с.12-13/ 29.01.2021 державним нотаріусом Стрийської державної нотаріальної контори Костур У.Т. на підставі акту про реалізацію предмета іпотеки, виданого приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Білецьким І.М. було видано свідоцтво про право власності ОСОБА_1 на житловий будинок разом з належними до нього господарськими спорудами у АДРЕСА_1 загальною площею 284,4 кв.м.,та земельну ділянку кадастровий номер № :01:003:0042 загальною площею 0,0720 за адресою: АДРЕСА_1 , придбаного на торгах ОСОБА_1 за 772 730 грн../а.с.14/

Право власності на вказане нерухоме майно зареєстроване за ОСОБА_1 у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 29.01.2021 державним нотаріусом Стрийської державної нотаріальної контори Костур У.Т, що стверджується наявними у матеріалах справи копіями витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 242404176 та 242402920./а.с.16-17/

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на не рухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №243093883 від 04.02.2021 у Државному реєстрі іпотек наявний запис 40331669 від 04.09.2008 про іпотеку нерухомого майна будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору про відступлення права за іпотечним договором, б/н від 29.12.2010, іпотекодавець ОСОБА_2 , іпотекодержатель ТОВ «Кредекс Фінанс».

Окрім цього, наявний запис № 40331590 від 23.04.2010 про обтяження нерухомого майна на підставі ухвали Личаківського районного суду м. Львова від 21.04.2010, серія та номер 2-1837, головний держаний виконавець ВДВС Стрийського МРУЮ - Витвицька М.В., обтяжувач відділ ДВС Стрийського міськрайонного управління юстиції, особа майно якої обтяжується ОСОБА_2 /а.с.9-11/

При вирішенні спору суд застосовує норми Закону України «Про нотаріат», «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», «Порядок реалізації арештованого майна» затверджений Наказом Міністерства Юстиції України 29.09.2016 та Закон України «Про виконавче провадження».

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (надалі - Закон) державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

У відповідності до ст. 20 Закону заява на проведення реєстраційних дій та оригінали документів, необхідних для проведення таких дій, подаються заявником у паперовій або електронній формі у випадках, передбачених законодавством. За результатом розгляду документів, поданих для державної реєстрації прав, державний реєстратор на підставі прийнятого ним рішення про державну реєстрацію прав вносить відомості про речові права, обтяження речових прав до Державного реєстру прав.

Згідно п. 3 ст. 2 Закону заявником є власник, інший правонабувач, сторона правочину, у яких виникло, перейшло чи припинилося речове право, або уповноважені ними особи - у разі подання документів для проведення державної реєстрації набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав; орган державної влади, його посадова особа, якими встановлено, змінено або припинено обтяження, особа, в інтересах якої встановлено, змінено або припинено обтяження, або уповноважені ними особи - у разі подання документів для проведення державної реєстрації набуття, зміни або припинення обтяження речових прав; іпотекодержатель, особа, в інтересах якої встановлено, змінено або припинено іпотеку, або уповноважені ними особи - у разі подання документів для проведення державної реєстрації набуття, зміни або припинення іпотеки.

Обтяження це - заборона або обмеження розпорядження та/або користування нерухомим майном, встановлені законом, актами уповноважених на це органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, або такі, що виникли з правочину.

У відповідності до ч. 2 ст. 27 Закону державна реєстрація обтяжень проводиться на підставі:1) судового рішення щодо набуття, зміни або припинення обтяження речових прав на нерухоме майно, що набрало законної сили; 2) рішення державного виконавця, приватного виконавця щодо обтяження речових прав на нерухоме майно; 3) визначеного законодавством документа, на якому нотаріусом вчинено напис про накладення заборони щодо відчуження нерухомого майна; 4) рішення органу місцевого самоврядування про віднесення об`єктів нерухомого майна до застарілого житлового фонду; 5) договору, укладеного в порядку, визначеному законом, яким встановлюється обтяження речових прав на нерухоме майно, чи його дубліката;6) закону, яким встановлено заборону користування та/або розпорядження нерухомим майном;7) інших актів органів державної влади та посадових осіб згідно із законом.

Згідно ст. 31-2 Закону під час проведення державної реєстрації права власності у результаті видачі нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) або свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися, на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва, що реалізовувалося, у тому числі як предмет іпотеки, нотаріус одночасно проводить також державну реєстрацію припинення іпотеки щодо такого майна.

Державна реєстрація припинення обтяження речових прав у результаті зняття нотаріусом заборони на відчуження нерухомого майна відповідно до Закону України "Про нотаріат" проводиться нотаріусом, яким знято відповідну заборону на відчуження нерухомого майна, одночасно з її зняттям.

У відповідності до ст. 74 Закону «Про нотаріат» одержавши повідомлення установи банку, підприємства чи організації про погашення позики (кредиту), повідомлення про припинення іпотечного договору або договору застави, а також припинення чи розірвання договору довічного утримання, звернення органів опіки та піклування про усунення обставин, що обумовили накладення заборони відчуження майна дитини, нотаріус знімає заборону відчуження жилого будинку, квартири, дачі, садового будинку, гаража, земельної ділянки, іншого нерухомого майна.

Згідно п. 7 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна не пізніше наступного робочого дня з дня видачі/надсилання акта про проведені електронні торги переможцю всі арешти та заборони, накладені органами державної виконавчої служби (приватними виконавцями), з такого майна знімаються виконавцем (крім арешту, накладеного на виконання рішення суду про вжиття заходів для забезпечення позову). Копії постанови виконавця про зняття арешту з реалізованого майна надсилаються не пізніше наступного робочого дня після її винесення переможцю та відповідному органу (установі) для зняття арешту.

У відповідності до ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження» у разі закінчення виконавчого провадження (крім закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків не стягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, не стягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження.

У відповідності до ст. 59 «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини.

Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: зокрема серед іншого надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову

У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

При скасуванні судом заходів забезпечення позову за завершеним виконавчим провадженням, надходженні на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника, необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника за завершеним виконавчим провадженням, виконавець не пізніше наступного робочого дня виносить постанову про зняття арешту з майна боржника без винесення постанови про відкриття чи відновлення виконавчого провадження. Копія постанови виконавця про зняття арешту з майна боржника не пізніше наступного робочого дня з дня винесення надсилається сторонам та до відповідного органу (установи) для зняття арешту. Постанова про зняття арешту з майна приєднується до матеріалів виконавчого провадження (п.15 розділ VIII Інструкції з організації примусового виконання рішень).

В судовому засіданні встановлено, що при видачі нотаріусом Костур У.Т. свідоцтва про право власності на майно, придбаного з прилюдних торгів, і реєстрації права власності за ОСОБА_1 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно - будинок за адресою АДРЕСА_1 , земельну ділянку площею 0,0720 га. кадастровий номер :01:003:0042 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 253) нотаріусом були перенесені записи про іпотеку з Державного реєстру іпотек (№ 40331669) і про обтяження з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (№ 40331590).

Вподальшому згідно копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іпотеки № 243503093 від 08.02.2021 у реєстраційному записі про іпотеку № 40331669, 05.02.2021 було внесено зміни, а саме зазначено про припинення іпотеки на підставі заяви про припинення іпотеки із нерухомого майна, серія та номер б/н, виданий 05.02.2021, видавник ТзоВ «Кредекс Фінанс»./а.с.15/

Так у позовній заяві позивач стверджує, що ПАТ «Дельта Банк» є належним відповідачем, оскільки ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 30.11.2015 у справі було замінено стягувача у виконавчому провадженні з ПАТ «Кредитпромбанк» на його правонаступника ПАТ «Дельта Банк» /а.с. 18-19/, тобто останній набув статусу особи, в інтересах якої накладено арешт.

Проте, як вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності іпотекодержателем є ТОВ «Кредекс Фінанс», окрім цього іпотека на нерухоме майно, право власносі на яке на даний час зареєстроване саме за позивачем ОСОБА_1 , припинено 05.02.2021, також за заявою саме ТОВ «Кредекс Фінанс».

Згідно зі ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до змісту ст.ст. 11,15 ЦК України цивільні права і обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст. 16 ЦК України.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права.

З урахуванням цих норм, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні (правова позиція Верховного Суду України у постанові від 25 грудня 2013 року по справі № 6-78цс13).

При цьому суд вважає за доцільне зазначити, що неодмінною ознакою порушення права або охоронюваного законом інтересу є настання негативних наслідків для суб`єкта порушеного права.

Також згідно зі ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може грунтуватись на припущеннях.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Однак, під час розгляду справи позивач, в порушення вимог цивільно- процесуального законодавства не надав жодних належних та допустимих доказів на підтвердження того, що діями чи бездіяльністю відповідача ПАТ «Дельта Банк» на момент звернення до суду відбулось порушення його прав чи законних інтересів.

Так в судовому засіданні встановлено, що позивач, не будучи учасником справи у межах якої було запезбечено позов ухвалою Личаківського районного суду від 21.04.2010 шляхом накладення арешту на спірне нерухоме майна, не звертався з письмовою заявою до ПАТ «Дельта Банк», який за його твердженням є особою у інтересах якої накладено арешт, про звернення ними до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову. Не містять матеріали справи і заяви адресованої у Стрийський міськрайонний ВДВС Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції як до обтяжувача майна з клопотанням про скасування арешту у закінченому виконавчому провадженні.

Окрім цього, позивачем не долучено до матеріалів справи ні копії рішення у справі № 2-1837, яке за його твердженням набрало законної сили 29.06.2010, не долучено також копії ухвали Личаківського районного суду м. Львова №2-1837 від 21.04.2010, якою встановлено обтяження - арешт нерухомого майна.

У відповідності до ч. 2 ,3 ст. 13 ЦПК України збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Згідно із практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, з принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Таким чином, диспозитивність цивільного судочинства унеможливлює витребування доказів за ініціативою суду, а позивач ОСОБА_1 своїми правами щодо предмета спору, в тому числі щодо надання та (або) витребування доказів з дотриманням правил та процедур, встановлених ЦПК України не скористався, жодних клопотань про витребування доказів не подавав, клопотання про залучення ТОВ «Кредекс Фінанс» до участі у справі у якості співвідповідача, заміну відповідача або залучення ТОВ у якості третьої особи не подав, хоча такому судом було роз`яснено таке право.

На підставі вищенаведеного, проаналізувавши вищенаведені норми чинного законодавства, та встановлені судом фактичні обставини справи, а також оцінивши наявні на їх підтвердження у матеріалах справи докази у їх сукупності, суд прийшов до обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у зв`язку з їх недоведеністю.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76, 81, 242, 259, 264-265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Дельта Банк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачаСтрийський міськрайонний ВДВС Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів), про припинення (зняття) арешту (заборони) - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду через Стрийський міськрайонний суд Львівської області шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Головуючий суддя Н. М. Янів