Справа № 204/8016/20
Провадження № 2/204/534/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

17 травня 2021 року м. Дніпро

Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська, у складі:

головуючого - судді Приваліхіної А.І.,

за участю секретаря судового засідання - Сокола Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Дніпрі у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків -

В С Т А Н О В И В:

30 листопада 2020 року АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернулося до суду із зазначеним позовом до відповідачки ОСОБА_1 із вимогою про відшкодування збитків (а. с. 2-5).

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок відповідачки за адресою: АДРЕСА_1 , що проводилась 21 червня 2020 року, позивачем було виявлено порушення Правил, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі АТ «ДТЕК «Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку, поза засобом обліку з метою без облікового споживання. Самовільне підключення виконано двома групами кабелів в розріз вхідних дротів на даху приховано. Мідний кабель 2*2,5 мм заведено через отвір в стелі і далі в житлове приміщення, а алюмінієвий кабель 2*2,5 мм покладено на даху в підсобці приміщення. Виявлено за допомогою спеціальних технічних засобів сигналізатора прихованої проводки «Дятел» Е121, показника напруги «Поиск-1» № 2503 пов. 16 липня 2020 року, слюсарних інструментів та частково демонтажу будівельних конструкцій. При включенні навантаження імпульси відсутні, лічильний механізм розрахункового приладу обліку не враховує спожиту електричну енергію. Порушення продемонстровано споживачу.

Дане порушення Правил було зафіксовано у Акті про порушення № 019748 від 21 червня 2020 року у присутності доньки споживача ОСОБА_2 , яка з ним ознайомлена, його підписала та з викладеними в ньому обставинами згодна, про що зазначила в ньому. Вказаними діями позивачу були спричинені збитки на загальну суму 77392 гривні 94 копійки, які відповідач в добровільному порядку не відшкодовує, у зв`язку з чим позивач змушений звернутися до суду та просити суд стягнути з відповідача вказану суму збитків та судовий збір у розмірі 2 102 гривень (а. с. 2-5).

Ухвалою суду від 16 грудня 2020 року у справі відкрито спрощене позовне провадження та призначено судове засідання на 13 годину 3 хвилин 01 лютого 2021 року (а. с. 28), копія якої надіслана учасникам справи 16 грудня 2020 року за вихідним № 28524/20-вих/2/204/2192/20 (а. с. 29).

Представниця позивача у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій зазначила, що позов підтримує в повному обсязі, прохає його задовольнити, не заперечувала проти розгляду справи за відсутності відповідача та ухвалення заочного рішення (а. с. 42).

Відповідачка в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином (а. с. 41), про причини неявки суд не повідомила.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням кожен окремо та в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог та, спираючись на вимоги ст. ст. 223, 280 ЦПК України, ухвалив заочне рішення.

Судом встановлено, що на ім`я відповідачки у АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» відкритий особовий рахунок № НОМЕР_1 , що підтверджує наявність між сторонами договірних відносин на постачання та використання електроенергії. 21 червня 2020 року під час перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок у відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , що проводилась 21 червня 2020 року, позивачем було виявлено порушення Правил, а саме: «самовільне підключення електропроводки до електричної мережі АТ «ДТЕК «Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку, поза засобом обліку з метою без облікового споживання. Самовільне підключення виконано двома групами кабелів в розріз вхідних дротів на даху приховано. Мідний кабель 2*2,5 мм заведено через отвір в стелі і далі в житлове приміщення, а алюмінієвий кабель 2*2,5 мм покладено на даху в підсобці приміщення. Виявлено за допомогою спеціальних технічних засобів сигналізатора прихованої проводки «Дятел» Е121, показника напруги «Поиск-1» № 2503 пов.16 липня 2020 року, слюсарних інструментів та частково демонтажу будівельних конструкцій. При включенні навантаження імпульси відсутні, лічильний механізм розрахункового приладу обліку не враховує спожиту електричну енергію. Порушення продемонстровано споживачу» (а. с. 8-16). На засіданні комісії 21 червня 2020 року ДМЕМ по розгляду актів про порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії було розглянуто Акт № 019748 про порушення від 21 червня 2020 року та протоколом № 45/20 встановлено, що споживач на своєму об`єкті, щодо якого відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 самовільно підключився до мережі ОСР з порушенням схеми обліку. Підключення виконано мідним та алюмінієвим проводом, площа перерізу проводу 2,5 та 2,5 кв. мм з допустимим тривалим струмом проводу 54,0 А. Тому, комісією прийнято рішення про виконання нарахування відповідачці сум за спожиту електричну енергію, за період часу з 21 червня 2019 року по 21 червня 2020 року відповідно до п. 8.4.12 та за формулою 8 ПРРЕЕ зі змінами та доповненнями, у сумі 77392 гривні 94 копійки за 31308 кВт*г не облікованої електричної енергії (а. с. 6). 31 липня 2020 року позивачем на адресу відповідачки надіслано досудову претензію по оплаті нарахувань по акту про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 21 червня 2020 року № 019748 (а. с. 20-21).

Оскільки відповідачка у добровільному порядку не відшкодовує завдані порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії збитки, на вказану претензіє не відреагувала, то суд доходить висновку, що між сторонами виник спір який підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до вимог п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», індивідуальний споживач це фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги.

Згідно з вимогами ч. ч. 2-4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Правилами роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 визначено, що споживач електричної енергії зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача (п.5.5.5.Правил).

Відповідно до пункту 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 27 Закону України "Про електроенергетику," правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" встановлено, що порушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до вимог ст. 1166 Цивільного кодексу України, встановлено, що майнова шкода, завдана діями особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.

Предметом доказування, відповідно до вимог ч. 2 ст. 77 ЦПК України, є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Приписами ч. 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, право мочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Відповідачка, будучи належним чином повідомленою про розгляд даної цивільної справи, в судове засідання не з`явилася, заперечень на позов та доказів на їх обґрунтування суду не надала, що дає суду право при заочному розгляді справи обмежитись доказами, наданими позивачем, що повністю відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підтверджені належними, допустимими, чіткими та достатніми доказами, що узгоджуються між собою та доповнюють один одного, що відповідає стандарту доказування «поза розумним сумнівом», про що зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства», та можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту», про що ЄСПЛ вказав у своєму рішенні від 21 липня 2011 року у справі «Коробов проти України», через що вони підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, суд стягує з відповідачки понесені позивачем судові витрати.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 5, 10-11, 60, 76-80, 89, 128, 141, 213-215, 258, 265, 268, 280-288, 354-355 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» (49107, м. Дніпро, вул. Запорізьке шосе, буд. 22; ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) про відшкодування збитків - задовольнити у повному обсязі.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» на відшкодування спричинених збитків, відповідно до акта про порушення Правил від 21 червня 2020 року № 019748, суму у 77392 (сімдесят сім тисяч триста дев`яносто дві) гривні 94 (дев`яносто чотири) копійки.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» судовий збір у сумі 2102 (дві тисячі сто дві) гривні.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 30 днів зо дня його проголошення або протягом 30 днів зо дня його отримання учасниками справи, які не були присутніми у судовому засіданні.

Рішення суду набирає законної сили протягом 30 днів зо дня його проголошення або протягом 30 днів зо дня його отримання учасниками справи, які не були присутніми у судовому засіданні, якщо не буде оскаржено у встановленому порядку.

Заочне рішення може бути переглянуте Красногвардійським районним судом м. Дніпропетровська за письмовою заявою відповідача протягом двадцяти днів зо дня отримання ним копії рішення.

Суддя А.І. Приваліхіна