Справа № 362/4806/21
Провадження № 2/362/2627/21
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

"14" вересня 2021 р.

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, поділ майна, встановлення часу відвідування дитини та стягнення судових витрат,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Натомість, в порушення пунктів 3, 4 і 5 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява не містить:

- дійсну ціну позову;

-зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

-зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Насамперед, вимоги пункту п`ятого прохальної частини позову не є позовними по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідача та не можуть бути до нього звернені, оскільки взагалі не є предметом спору між сторонами.

Викладене у вказаному пункті прохальної частини позову прохання не є способом захисту цивільних прав, який використовується при формулюванні позовних вимог з метою захисту і/або відновлення прав та інтересів які порушені.

Зокрема, вирішення питання про розподіл судових витрат, про які позивач просить у вказаному пункті заяви, здійснюється судом в силу положень ЦПК України, тобто належить виключно до повноважень суду та не потребує додаткового їх заявлення як позовних.

Тобто, позивачу слід вирішити питання щодо обґрунтованості, доцільності, необхідності заявлення таких позовних вимог та їх формулювання у прохальній частині заяви.

Також, викладаючи обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у заяві вказано перелік фактичних обставин, проте, в порушення в порушення наведених вимог цивільного процесуального закону, у позові не зазначено доказів, що підтверджують кожну з таких обставин (наприклад того, що сторони зареєстрували шлюб; за час шлюбу у сторін народилась дитина; шлюбні відносини припинились у 2020 році; за час шлюбу сторонами було набуто майно; вартість квартири становить 280 000 гривень 00 копійок).

Тобто, згідно із вимогами пункту п`ятого частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а тому позивачці необхідно у новій редакції позовної заяви зазначити докази, що підтверджують зазначені нею у заяві усі обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог (у тому числі того, що сторони зареєстрували шлюб; за час шлюбу у сторін народилась дитина; шлюбні відносини припинились у 2020 році; за час шлюбу сторонами було набуто майно; вартість квартири становить 280 000 гривень 00 копійок).

При цьому, на виконання вимог частини п`ятої статті 177 ЦПК України, позивачу необхідно додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (у тому числі того, що сторони зареєстрували шлюб; за час шлюбу у сторін народилась дитина; шлюбні відносини припинились у 2020 році; за час шлюбу сторонами було набуто майно; вартість квартири становить 280 000 гривень 00 копійок).

Як висновок, у позові зазначається певний факт, через кому доказ, що його підтверджує і такий доказ додається до позову (саме у цьому полягають наведені вимоги ЦПК України).

Крім того, позивачу слід роз`яснити наступне.

Відповідно до пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», суди згідно із статтею 119 ЦПК України повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування; при цьому, до заяви додаються: свідоцтво про реєстрацію шлюбу, копії свідоцтв про народження дітей, довідки щодо розміру заробітку та інших доходів, а також усі необхідні документи відповідно до заявлених вимог; якщо заява не відповідає вимогам закону, слід застосовувати правила ст. 121 ЦПК.

Всупереч наведеним роз`ясненням, позивачем не додано до заяви оригіналу свідоцтва про шлюб.

До того ж, позивачем вказано ціну позову в сумі 140 000 гривень 00 копійок.

Так, відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна.

Натомість, в порушення вимог частини п`ятої статті 177 ЦПК України, позивачка не додала до позовної заяви наявні в неї докази, що підтверджують вартість 1/2 частини спірної квартири.

Внаслідок цього неможливо визначити дійсну ціну позову.

Отже, позивачу слід визначити дійсну вартість спірного майна у вигляді вказаної частини будинку (наприклад, здійснивши відповідну експертну оцінку вартості майна) та, в залежності від її розміру, вказати дійсну, реальну ціну позову.

Після цього, з урахуванням ціни позову, позивачу необхідно буде сплатити судовий збір відповідно до вимог Закону України «Про судових збір» та додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Одночасно, у зв`язку із заявленими вимогами позову позивачу необхідно обов`язково врахувати норму частини третьої статті 6 Закону України «Про судових збір», відповідно до якої за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Отже, враховуючи, що у позові заявлено фактично три позовні вимоги: дві немайнового (про розірвання шлюбу і про встановлення конкретного часу відвідування відповідачем доньки) та одну майнового (про поділ майна) характеру, позивачу слід сплатити судовий збір за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру за кожну із двох вимог немайнового характеру.

При цьому, позивачці слід уточнити вимоги пункту четвертого прохальної частини заяви та вказати конкретні години і дні, у які вона просить встановити відповідачу час для спілкування із дитиною.

Також, у зв`язку із заявленою вимогою щодо участі батька у спілкуванні із дитиною, позивачці слід вирішити питання щодо участі органу у справах дітей та сім`ї у даній справі.

Серед іншого, позивачці необхідно викласти вимоги пункту другого прохальної частини заяви з урахуванням вимог п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України та ст. 16 ЦК України, оскільки вимога «виділити» не є способом захисту права, що передбачений законом.

Отже, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб: шляхом подання нової редакції позовної заяви, яка б повністю відповідала вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 258 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, поділ майна, встановлення часу відвідування дитини та стягнення судових витрат залишити без руху.

Повідомити про вказане позивача та надати йому строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Примітка: позивачу слід неухильно дотримуватись імперативної норми частини другої статті 185 ЦПК України та усувати недоліки у строк десяти днів з дня вручення йому копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ознайомлення зі змістом ухвали на сайті Єдиного реєстру судових рішень та надання позивачем роздруківок ухвал невідомого змісту із зазначенням «ОСОБА_1, АДРЕСА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1» та інше, не є належним отриманням позивачем ухвали.

Як наслідок, суд об`єктивно позбавлений можливості визначити строки подання позову на усунення недоліків.

Отже, відповідно до частини другої статті 185 ЦПК України позивач має право усунути недоліки у строк десяти днів з дня вручення йому копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.