Справа № 750/4037/21
Провадження № 2/750/1305/21
У Х В А Л А

23 квітня 2021 року м. Чернігів

Суддя Деснянського районного суду м. Чернігова Карапута Л.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Державного підприємства «Ніжинрайагролісництво», Комунального підприємства «Чернігівоблагроліс» Чернігівської обласної ради про стягнення заробітної плати, середнього заробітку за весь період затримки розрахунку та моральної шкоди,

в с т а н о в и л а :

16.04.2021 року позивач звернувся до Деснянського районного суду м. Чернігова з позовом до Державного підприємства «Ніжинрайагролісництво», Комунального підприємства «Чернігівоблагроліс» Чернігівської обласної ради про стягнення заробітної плати, середнього заробітку за весь період затримки розрахунку та моральної шкоди.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 19.04.2021 позовну заяву залишено без руху.

22.04.2021 позивачем подане клопотання про звільнення від сплати судового збору, в зв`язку з тим, що він має складний майновий стан, є учасником бойових дій та звільнений від сплати судового збору, оскільки предмет спору стосується його конституційних прав.

Дана позовна заява повинна бути залишена без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України.

В своєму позові просить:

- стягнути з ДП «Ніжинрайагролісництво» заборгованість по заробітній платі за період робот из 05.05.2020 року по 05.10.2020 року в розмірі 43650,00 грн.

- стягнути з ДП «Ніжинрайагролісництво» компенсацію за невикористані дні щорічної основної та додаткової відпусток у розмірі 6240,00 грн.

- стягнути з ДП «Ніжинрайагролісництво» середній заробіток, за час затримки розрахунку при звільненні починаючи з 05.05.2020 року по час ухвалення рішення, у розмірі 99840,00 грн. без утримання суми податку.

- стягнути моральну шкоду в розмірі 10000 грн.

Проте дані вимоги в порушення статті 177 ЦПК України не оплачені судовим збором.

Позивач в своєму позові посилається на те, що дані вимоги відносяться до категорії трудових спорів та не оплачуються судовим збором, проте відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Таким чином, згідно вимог п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються позивачі лише у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, а тому позивачем має бути сплачено судовий збір за вимогу про стягнення середнього заробітку та вимогу про стягнення моральної шкоди.

Відповідну правову позицію щодо необхідності сплати судового збору у справах щодо трудових спорів (крім спорів про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі) зайняв Верховний Суд України у постанові від 30 листопада 2016 року у справі № 6-1121цс16.

Згідно п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою підприємцем повинен бути сплачений 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908 грн. 00 коп.) та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Вимога про стягення моральної шкоди є майновою.

Тому позивачу необхідно оплатити судовий збір в розмірі 998 грн. 40 коп. за вимогу про стягнення середнього заробітку та 908 грн. 00 коп. за вимогу про стягнення моральної шкоди, а всього 1906 грн. 40 коп. та надати оригінал квитанції, що підтверджує його сплату.

Відповідно до закону «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ конвенцію та практику ЄСПЛ як джерело права. Практика, у тому числі у справах проти інших держав, має застосовуватись органами державної влади, зокрема судами. Згідно з рекомендацією Комітету міністрів Ради Європи від 14.05.81 №R (81)7 щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя, та сталої практики ЄСПЛ вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя, а попереджає подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів.

Також ЄСПЛ виходить з того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що може бути сплачений заявником. Адже невиправдано великий розмір, який не враховує фінансового становища заявників, а обчислюється на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя. Така позиція була викладена у справі «Георгел та Георгета Стоїческу проти Румунії».

При розгляді справ ЄСПЛ установлює, чи був дотриманий баланс між інтересом держави у стягненні судового збору за розгляд справи та правом заявника на доступ до правосуддя, зокрема правом представити свою позицію по суті та захистити інтереси в суді. Для того щоб гарантувати такий справедливий баланс та, власне, зберегти безперебійне функціонування судової системи, суди мають можливість звільнити від сплати судового збору тих заявників, які можуть довести своє погане фінансове становище.

Отже, на переконання ЄСПЛ, при визначенні розміру судового збору слід обов`язково враховувати питання фінансових можливостей заявника, а також обставини конкретної справи та стадію провадження.

Законом «Про судовий збір» визначено, що підставою для відстрочки або розстрочки сплати судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення рішення у справі, а також зменшення розміру судового збору або ж звільнення від його сплати є майновий стан сторони. Отже, як убачається з практики ЄСПЛ, підставою для відповідного рішення суду може бути «фінансовий стан». А за національним законом, «майновий стан» особи.

Таким чином, основою визначення фінансового стану сторони, на думку ЄСПЛ, є наявність чи відсутність у сторони «вільних» коштів, які необхідно сплатити. Поняття ж «майновий стан» набагато ширше. Майном уважається окрема річ, сукупність речей, у тому числі гроші, а також майнові права та обов`язки.

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

у х в а л и л а :

в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства «Ніжинрайагролісництво», Комунального підприємства «Чернігівоблагроліс» Чернігівської обласної ради про стягнення заробітної плати, середнього заробітку за весь період затримки розрахунку та моральної шкоди, залишити без руху.

Запропонувати позивачу в 5 денний строк з дня отримання копії ухвали усунути вказані недоліки та надати суду оригінали квитанції.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог даної ухвали, у вказаний строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.В. Карапута