УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2021 року

м. Харків

справа № 638/5785/16-ц

провадження № 6/638/406/21

Дзержинський районний суд міста Харкова у складі головуючого судді Яковлевої В.М., вирішуючи питання про прийняття до провадження заяви ОСОБА_1 про визнання виконавчого документу таким, що не підлягає виконанню по справі № 638/5785/16-ц,

у с т а н о в и в:

21 квітня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Дзержинського районного суду м. Харкова із заявою про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню по справі № 638/5785/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення способу участі батька у вихованні малолітньої доньки.

Перевіривши матеріали заяви, суд доходить висновку про повернення заяви без розгляду з таких підстав.

Відповідно до частини першої та другої статті 183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним іноземним законом (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду (частина четверта статті 183 ЦПК України).

В порушення вищезазначених вимог закону в заяві не зазначено повне найменування та ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), не додано до заяви доказів надіслання (надання) її копій всім учасникам справи (провадження) та заява подана особою, яка не має права її подавати.

Крім того, із заявою про визнання виконавчого документу таким, що не підлягає виконанню звернулась неповнолітня ОСОБА_1 .

Цивільна процесуальна дієздатність тісно пов`язана із цивільною дієздатністю. Відповідно до частини першої статті 32 ЦК України особи у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років володіють неповною цивільною дієздатністю, а саме мають право: самостійно розпоряджатися своїм заробітком, стипендією або іншими доходами; самостійно здійснювати права на результати інтелектуальної, творчої діяльності, що охороняються законом; бути учасником (засновником) юридичних осіб, якщо це не заборонено законом або установчими документами юридичної особи; самостійно укладати договір банківського вкладу (рахунку) та розпоряджатися вкладом, внесеним нею на своє ім`я (грошовими коштами на рахунку).

Статтею 45 ЦПК України встановлено, що під час розгляду справи, крім прав та обов`язків, визначених статтею 43 цього Кодексу, малолітня або неповнолітня особа має також такі процесуальні права: 1) безпосередньо або через представника чи законного представника висловлювати свою думку та отримувати його допомогу у висловленні такої думки; 2) отримувати через представника чи законного представника інформацію про судовий розгляд; 3) здійснювати інші процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, передбачені міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Суд роз`яснює малолітній або неповнолітній особі її права та можливі наслідки дій її представника чи законного представника у разі, якщо за віком вона може усвідомити їх значення.

Суд сприяє створенню належних умов для здійснення малолітньою або неповнолітньою особою її прав, визначених законом та передбачених міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Суд зауважує, що особа, якій виповнилось чотирнадцять років, може сама звернутись до суду із заявою про: надання повної цивільної дієздатності; надання їй права на шлюб (стаття 23 СК України), про розірвання шлюбу, визнання шлюбу недійсним, визнання батьківства, стягнення аліментів, усиновлення чи визнання усиновлення недійсним, неповнолітні батьки, які досягли 14 років, мають право на звернення до суду за захистом прав та інтересів своєї дитини (частина друга статті 156 СК України), щодо позбавлення батьківських прав (стаття 165 СК України).

Частина друга статті 47 ЦПК України визначає, що неповнолітні особи віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також особи, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді у справах, що виникають з відносин, у яких вони особисто беруть участь, якщо інше не встановлено законом. Тобто це ті відносини, які перераховані вище.

Права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть захищати у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом (Частина друга статті 59 ЦПК України).

Суд, який видав виконавчий документ, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, чи визнати виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню (Частини перша статті 432 ЦПК України).

Як свідчать матеріали справи, Дзержинським районним судом м. Харкова був виданий виконавчий лист № 638/5785/16-ц про визначення способу участі ОСОБА_2 у вихованні малолітньої доньки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , стягувачем є ОСОБА_2 , боржником - ОСОБА_3 .

Враховуючи наведені вище положення із заявою про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню має право стягувач або боржник. Однак, звернення в порядку виконання неповнолітньої особи із заявою про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, стосовно якої рішенням суду визначено способи участі у її вихованні, на підставі якого видано виконавчий лист, положеннями Цивільного процесуального кодексу не передбачено.

На підставі вищевикладеного суд доходить висновку, що заяву ОСОБА_1 про визнання виконавчого документу таким, що не підлягає виконанню по справі № 638/5785/16-ц необхідно повернути заявнику без розгляду.

Керуючись статтями 183, 260 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про визнання виконавчого документу таким, що не підлягає виконанню по справі № 638/5785/16-ц - повернути заявнику без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Відповідно до пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України в редакції до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Дзержинський районний суд м. Харкова, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://dg.hr.court.gov.ua/sud2011/ на Офіційному веб-порталі судової влади України.

Повний текст ухвали складено 22 квітня 2021 року.

Суддя В.М. Яковлева