Справа № 585/2758/20
Номер провадження 2/585/134/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
05 березня 2021 року м.Ромни
Роменський міськрайонний суд Сумської області в складі:
головуючої судді Машини І.М.,
при секретарі Дмитренко М.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ромни цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -
встановив:
Позивач ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 30.10.2020 звернулася до Роменського міськрайонного суду Сумської області з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, мотивуючи позовні вимоги тим, що у 21.01.1989 року між позивачем та відповідачем був зареєстрований шлюб. Неповнолітніх дітей вони не мають. Протягом останніх декількох років стосунки між позивачем та відповідачем розладилися, зникло взаєморозуміння. Відповідач відмовляється розірвати шлюб через органи РАЦСу. Через відсутність з відповідачем згоди на розірвання шлюбу, позивач вимушена звернутися до суду з вказаною позовною заявою.
06 листопада 2020 року ухвалою Роменського міськрайонного суду відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання та звільнено позивача від сплати судового збору.
25 січня 2021 року ухвалою Роменського міськрайонного суду закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті.
Позивач та представник позивача у судове засідання призначене на 05.03.2021 не з`явилися, в заяві до суду клопотали про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, заяв до суду не надходило.
05 березня 2021 року винесено ухвалу суду про заочний розгляд справи та ухвалення заочного рішення у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу
Статтею 280 ЦПК України передбачено, що в разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи вищевикладене, а також те, що позивач проти заочного вирішення справи не заперечує, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення.
Частина 2 ст. 16 Декларації ООН «Загальна декларація прав людини» від 10 грудня 1948 року містить положення, за якими шлюб може укладатись тільки при вільній і повній згоді сторін, що одружуються, а за ст. 23 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, жоден шлюб не може бути укладений без вільної і цілковитої згоди тих, хто одружується.
За аналогією можливо зробити висновок, що й подальше існування сім`ї, як добровільного союзу у разі відсутності добровільної згоди чоловіка чи жінки на такий союз, не може мати місце.
Принцип добровільності шлюбу закріплений у ст. 51 Конституції України, в силу якої шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.
Положенням частин 3 і 4 статті 56 СК України за кожним з подружжя визнано право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин, як і примушення до їх припинення, є порушенням права дружини, чоловіка на особисту свободу.
Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Згідно із ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до ст. 112 СК України, п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, що мають істотне значення. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Як встановлено судом, сторони у справі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 21 січня 1989 року зареєстрували шлюб, про що зроблено актовий запис № 21. Шлюб зареєстрований Роменським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) (а.с.7).
Відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків доходи у ОСОБА_1 за період з 1 кварталу 2019 року по 2 квартал 2020 року доходи відсутні (а.с.8).
Суд зазначає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.
Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з даним позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а, як встановлено при дослідженні матеріалів справи та заяви позивача, вона не має наміру зберегти шлюб.
Таким чином, суд приходить до висновку, що між сторонами втрачено взаєморозуміння, збереження сім`ї, поновлення шлюбних відносин та подальше спільне проживання неможливе, так як суперечить їх інтересам. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (ч. 3 ст. 115 СК України).
Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Після розірвання шлюбу відповідно до вимог ст. 113 Сімейного кодексу України позивачка просить відновити дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».
Судові витрати по справі підлягають стягненню згідно ст. 141 ЦПК України.
На підставі викладеного, та на підставі ст. ст. 105, 110, 112-115 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 10, 81, 141, 200, 259, 265, 273, 354-355, п. 3 Розділу ХІІ Прикінцевих положеньЦПК України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , який зареєстрований 21 січня 1989 року Роменським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), актовий запис № 21.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 відновити дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».
Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави суму судового збору у розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Учасники, які не були присутні в судовому засіданні мають право на поновлення строку на апеляційне оскарження. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 .
Представник позивача: адвокат Думал Ольга Сергіївна, яка діє на підставі доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги від 01.10.2020 №147,2020-1214291, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серії СМ № 000484.
Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .
Повний текст рішення складений 05.04.2021.
СУДДЯ РОМЕНСЬКОГО МІСЬКРАЙОННОГО СУДУ І. М. Машина