РІВНЕНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 серпня 2021 року

м. Рівне

Справа № 949/913/20

Провадження № 22-ц/4815/735/21

Хилевича С. В., Шимківа С. С.

секретар судового засідання Пиляй І. С.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач Дубровицька міська рада Рівненської області

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Дубровицького районного суду Рівненської області від 01 березня 2021 року у складі судді Отупор К. М., ухвалене в м. Дубровиця Рівненської області о 15 годині 55 хвилин, повний текст якого складено 05 березня 2021 року,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Дубровицької міської ради Рівненської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог вказувала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина. Про те, що на її ім`я ОСОБА_3 було складено заповіт, їй відомо не було, і про існування останнього вона дізналася лише після смерті своєї баби ОСОБА_4 , яка була дружиною ОСОБА_3 .. Для юридичного оформлення прав на спадкове майно вона звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, проте у заведенні спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину їй було відмовлено у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Вона є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_3 , однак не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини вчасно, у встановлений законом шестимісячний строк, оскільки не знала про існування заповіту. Вважає, що строк для прийняття спадщини нею пропущений з поважних причин, а тому просила визначити їй додатковий строк для подачі заяви для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 ..

Рішенням Дубровицького районного суду Рівненської області від 01 березня 2021 року позов задоволено. Визначено ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці з моменту набрання даним рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду першої інстанції вмотивоване передбаченим законом правом суду визначити спадкоємцеві, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, та обґрунтовано тими обставинами справи, підтвердженими належними доказами, які вказують що такий строк був пропущений заявницею з об`єктивних і незалежних від неї причин, зокрема, у зв`язку з необізнаністю про наявність заповіту на її ім`я.

Вважаючи рішення суду незаконним, необґрунтованим, ухваленим з порушенням норм матеріального та процесуального права, за невідповідності висновків суду фактичним обставинам справи, ОСОБА_2 оскаржив його в апеляційному порядку. В поданій апеляційній скарзі зазначає, що його не було залучено до участі в справі в якості відповідача. Пояснює, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина, проте до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини ніхто не звертався, а спадкова справа не заводилася. Додає, що відповідно до довідки виконавчого комітету Дубровицької міської ради від 18.08.2020р. № 3877 ОСОБА_3 на день смерті був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , і разом з ним були зареєстровані його дружина, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; син дружини, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .. Доводить, що оскільки спадкова справа не заводилася, інших спадкоємців, які б прийняли спадщину немає, то його мати, ОСОБА_4 є єдиною спадкоємицею, яка прийняла спадщину після смерті ОСОБА_3 , але за життя вона своїх спадкових прав належним чином не оформила. Зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_5 його мати ОСОБА_4 померла, і він звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, після чого було заведено спадкову справу №75/2020. Згідно довідки виданої приватним нотаріусом від 17.08.2020р. № 155/02-14 він є спадкоємцем на майно ОСОБА_4 , іншою спадкоємицею, яка прийняла спадщину є ОСОБА_1 (онука померлої). Вказує, що за життя його мати залишила заповіт, яким 1/3 частини квартири АДРЕСА_2 заповіла ОСОБА_1 . Враховуючи, що на момент смерті ОСОБА_4 була власником цілої квартири, а заповіла позивачу 1/3 її частини, то решта 2/3 має спадкуватися по закону. Він є сином ОСОБА_4 і єдиним спадкоємцем першої черги на майно померлої, який прийняв спадщину після її смерті, проживає у цій квартирі, сплачує житлово-комунальні послуги. Звертає увагу, що позивачу було достовірно відомо, що він є спадкоємцем за законом на майно його матері і претендує на належні йому 2/3 частки квартири, однак вона не зазначила про це у позовній заяві і тому його не було залучено до участі в справі в якості відповідача, в зв`язку з чим рішення суду підлягає скасуванню. З наведених підстав просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про відмову в задоволенні позовних вимог.

У поданому відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 вважає рішення суду законним та обґрунтованим, а апеляційну скаргу безпідставною, тому просить оскаржуване рішення залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Дослідивши матеріали та обставини справи на предмет повноти їх встановлення, надання їм судом першої інстанції належної юридичної оцінки, вивчивши доводи апеляційної скарги стосовно дотримання норм матеріального і процесуального права судом першої інстанції, апеляційний суд прийшов до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення.

Згідно ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копіює свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Дубровицьким районним відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Рівненській області 25.03.2019 року (а.с.8).

На випадок своєї смерті ОСОБА_3 зробив розпорядження щодо належної йому на праві власності 1/3 частини квартири АДРЕСА_2 , яку заповів своїй онуці ОСОБА_1 , склавши заповіт ААР № 754201 від 18.12.1998 року, посвідчений державним нотаріусом Дубровицької районної державної нотаріальної контори Рівненської області Токовим В. Г. та зареєстрованим у реєстрі за № 3787 (а.с. 11).

Дружина ОСОБА_3 ОСОБА_4 зробила розпорядження щодо 2/3 частин цієї ж квартири у своєму заповіті ААН № 663800 від 17.12.1998 року, посвідченому державним нотаріусом Дубровицької районної державної нотаріальної контори Рівненської області Токовим В. Г. та зареєстрованому у реєстрі за № 3786, згідно якого заповіла належну їй частину квартири своїй онуці ОСОБА_1 (а.с. 10).

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_2 , виданим Дубровицьким районним відділом ДРАЦС Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Львів) 15.04.2020 року (а.с. 9).

Після смерті ОСОБА_4 позивачка ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Постановою приватного нотаріуса Дубровицького районного нотаріального округу Рівненської області Чубая О. С. від 23 липня 2020 року відмовлено у заведенні спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с. 15).

Згідно з частинами першою, другою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, а часом відкриття спадщини є день смерті особи; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною 1 ст.1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина 1 статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Звертаючись до суду з цим позовом, ОСОБА_1 покликалася на те, що їй не було відомо про існування заповіту на її ім`я, складеного чоловіком її баби, ОСОБА_3 , і що про його існування вона дізналася випадково після смерті своєї баби, ОСОБА_4 , вважаючи це поважною причиною пропуску строку звернення із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину.

Відповідачем у своїй позовній заяві позивачка зазначила Дубровицьку міську раду Рівненської області.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц зазначила, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Як встановлено судом, апелянт у цій справі ОСОБА_2 є сином померлої ОСОБА_4 .

Як вбачається із довідки виконавчого комітету Дубровицької міської ради від 18.08.2020 року № 3877, ОСОБА_3 на момент смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з ним були зареєстровані такі особи: дружина, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , син дружини, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ..

На момент смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 з 15.02.1994 року і до смерті, із нею разом був зареєстрований її син, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується довідкою виконавчого комітету Дубровицької міської ради від 178.08.2020 року № 3839.

Як вбачається з Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 60390510 від 01.06.2020 року, приватним нотаріусом Дубровицького районного нотаріального округу Рівненської області Чубаєм О. С. заведено спадкову справу № 75/2020 після смерті ОСОБА_4 .

Згідно Довідки № 155/02-14 від 17.08.2020 року, виданої приватним нотаріусом Дубровицького районного нотаріального округу Рівненської області Чубаєм О. С., спадкоємцем після смерті ОСОБА_4 є ОСОБА_2 .

У цій довідці також зазначено, що після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкоємицею якого була його дружина, ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка спадщину прийняла, але не оформила своїх спадкових прав. Іншою спадкоємицею, яка прийняла спадщину, є ОСОБА_1 , онука померлої.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Звертаючись до суду з цією апеляційною скаргою, ОСОБА_2 вказав, що він є єдиним спадкоємцем першої черги після смерті своєї матері, має право на звернення до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, проживає у квартирі, що є спадковим майном, оплачує комунальні послуги, і що про ці обставини достеменно відомо позивачці, яка, проте, не зазначила цього у своїй позовній заяві.

Виходячи із досліджених обставин справи, на спадкове майно квартиру АДРЕСА_2 , щодо якого ОСОБА_1 заявлено позов про надання додаткового строку для прийняття спадщини, претендує інша особа ОСОБА_2 , який не був залучений до участі у справі, і який прийня спадщину після смерті своєї матері.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які б могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вказаний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18), від 25 березня 20120 року у справі № 140/871/16-ц (провадження № 61-11977св19).

У зв`язку з наведеним, апеляційний суд приходить до переконання, що Дубровицька міська рада Рівненської області не є належним відповідачем у справі за цим позовом, і таким відповідачем за вимогами ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є ОСОБА_2 як спадкоємець, який прийняв спадщину. За таких обставин рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню із ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні позову.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 367 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є, в тому числі, порушення норм процесуального права.

Відповідно п. 4 ч. 3 ст. 367 ЦПК України, порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо суд прийняв судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Керуючись ст. ст. 367, 376, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Рішення Дубровицького районного суду Рівненської області від 01 березня 2021 року скасувати.

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Дубровицької міської ради Рівненської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Повний текст постанови складено 06 серпня 2021 року.

Головуючий Ковальчук Н.М.

Судді: Хилевич С. В.

Шимків С. С.