Головуючий у суді першої інстанції: Чередніченко Н.П.
У Х В А Л А

19 серпня 2021 року місто Київ

справа № 752/7256/16-ц

провадження №22-з/824/794/2021

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д., Стрижеуса А.М.,

розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описок у постанові Київського апеляційного суду від 2 червня 2021 року,

у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , треті особи: Київське міське управління юстиції (Друга Київська державна нотаріальна контора), приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тарас Олександра Василівна про визнання договору купівлі-продажу житлового будинку недійсним, визнання договору дарування часини житлового будинку недійсним, усунення перешкод в користуванні житловим будинком шляхом скасування реєстрації правовстановлюючих документів, визнання права власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок, визнання свідоцтва про право на спадщину за законом недійсним, визнання права власності на рухоме майно,-

В С Т А Н О В И В:

Постановою Київського апеляційного суду від 2 червня 2021 року частково задоволено апеляційну скаргу ОСОБА_3 , подану адвокатом Фогелем В.В.. Рішення Голосіївського районного суду м.Києва від 8 вересня 2020 року скасовано і ухвалено нове судове рішення наступного змісту. Визнано договір купівлі-продажу житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_1 , укладеного між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 , та посвідчений 20 березня 2009 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тарас О.В., зареєстрованого в реєстрі за № 575, недійсним в частині ј частини домоволодіння. Визнано за ОСОБА_3 в порядку спадкування за законом право власності на ј частину житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Визнано свідоцтво про право на спадщину за законом від 22 грудня 2009 року, видане на ім`я ОСОБА_6 . Другою Київською державною нотаріальною конторою, зареєстровано в реєстрі за № 9-435, недійсним в частині ѕ частини автомобіля. Визнано за ОСОБА_3 в порядку спадкування за законом право власності на 3/4 частку автомобіля марки ВАЗ 2101, 1974року випуску, д.н.з. НОМЕР_1 .

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

28 липня 2021 року до суду надійшла заява представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описок, допущених судом у постанові від 2 червня 2021 року.

30 липня 2021 року цивільна справа 752/7256/16-ц витребувана судом апеляційної інстанції з Голосіївського районного суду м.Києва.

9 серпня 2021 року справа надійшла з Голосіївського районного суду м.Києва до Київського апеляційного суду.

У заяві представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 зазначає, що судом допущено дві суттєві помилки, які вплинули та можуть вплинути в подальшому на вирішення справи по суті в касаційній інстанції, а також призвести до неправильного по суті незаконного і несправедливого вирішення питання про право власності на спірне домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Так у тексті постанови, на аркуші №2 сторінки 2, в останньому абзаці зазначено : " В свою чергу ОСОБА_3 як дружина ОСОБА_7 і власника будинку на той час…" невірно зазначено, що ОСОБА_7 є власником будинку на той час. Але насправді, він не був власником спірного домоволодіння, оскільки так і не вступив в його законне володіння на праві приватної власності на той час і аж до своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом відповідного оформлення власності згідно чинного законодавства.

Тому, вірно буде вказати в тексті постанови, що "… ОСОБА_3 як законна дружина ОСОБА_7 на той час…" - далі за текстом, виключивши із постанови слова "і власника будинку".

Це виправлення має надто важливий і принциповий характер, оскільки стосується правильного (або неправильного) вирішення справи по суті щодо спірного майна домоволодіння, а саме стосовно законних прав і майнових інтересів громадян, які претендують на вказане в постанові спірне майно та визначення його часток.

На аркуші №3 сторінки 2 постанови, в абзаці 3 , зазначено "… будівельно-монтажні роботи здійснено в терміни з 1962 по 1967 роки".

Насправді, ОСОБА_8 , вийшла заміж за ОСОБА_7 тільки 13 березня 1965 року, а сам старий будинок було викуплено подружжям тільки 6 березня 1967 року, після чого, він, як аварійний був знесений, і на його місці подружжям було побудовано дерев`яний будинок, який пізніше вони обклали цеглою. Цей факт також підтверджує і сама позивачка ОСОБА_3 .

Тому, у постанові правильно буде зазначити, що "…будівельно-монтажні роботи здійснювались впродовж 1967 року і в наступні роки проживання подружжя ОСОБА_9 з ОСОБА_7 ..

Це також є надважливим для справи принциповим фактом, який свідчить про неучасть (фактичну, фізичну, фінансову і будь-яку, тощо) позивача ОСОБА_10 у створенні вказаного вище спірного майна, поза як вона на той час не перебувала у законному шлюбі з громадянином ОСОБА_7 і не створювала спільно з ним спірну нерухомість.

Заява представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описок в постанові Київського апеляційного суду від 2 червня 2021 року розглядається апеляційним судом без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними в п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи заяви, колегія суддів приходить до висновку, що заява задоволенню не підлягає, оскільки виправлення, які просить внести представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 у текст постанови, не є описками в розумінні ст. 296 ЦПК України, а фактично зводяться до зміни встановлених судом та викладених у судовому рішенні обставин.

Керуючись ст. 269 ЦПК України,

суд,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описок у постанові Київського апеляційного суду від 2 червня 2021 року відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту підписання, але може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя- доповідач: О.І. Шкоріна

Судді: Л.Д. Поливач

А.М. Стрижеус