УХВАЛА

12 серпня 2021 року

м. Київ

справа № 369/12148/16-ц

провадження № 61-12779ск21

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Червинської М. Є. розглянув касаційну скаргу Київської обласної прокуратури на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 червня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 06 липня 2021 року в справі за позовом Першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі: Кабінету Міністрів України, Державного підприємства «Київське лісове господарство» до Віто-Поштової сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_1 , третя особа - ОСОБА_2 про визнання недійсним рішень та витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2016 року прокурор Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України звернувся до суду з позовом до Віто-Поштової сільської ради Києво- Святошинського району Київської області, ОСОБА_1 , третя особа на стороні відповідачів, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 про визнання незаконними рішень та витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 червня 2020 року в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 06 липня 2021 року апеляційну скаргу Першого заступника прокурора Київської області залишено без задоволення.

Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 червня 2020 року залишено без змін.

30 липня 2021 року Київська обласна прокуратура звернулася засобами поштового зв`язку до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 червня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 06 липня 2021 року.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з актом Верховного Суду від 30 липня 2021 року № 910 та у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подання позову) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становила 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на час звернення до суду з позовом) визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою-підприємцем, справляється судовий збір у розмірі 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» з 01 січня 2016 року встановлено мінімальну заробітну плату у розмірі 1 378,00 грн.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюванної суми.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування, ціна позову визначається вартістю майна.

Предметом позову в даній справі є дві вимоги не майнового характеру (визнання недійсним рішень Віто-Поштової сільської ради від 30 жовтня 2008 року та від 26 березня 2009 року) та вимога майнового характеру (витребування з незаконного володіння земельних ділянок з кадастровими номерами :01:005:5157 та :01:005:5158 загальною площею 0,7 га, що розташована в с. Віта-Поштова Києво-Святошиського району, загальною вартістю 699 790,00 грн).

Враховуючи те, що прокурор звернувся до суду першої інстанції у грудні 2016 року з двома вимогами немайнового характеру та позовною вимогою майнового характеру, то заявник за подання касаційної скарги в частині немайнових вимог має сплатити судовий збір у розмірі 5 512,00 грн (((1 378,00 грн х 0,4) х 2) х 200 %), а в частині майнової вимоги 20 993,70 грн ((699 790,00 х 1,5%) х 200%).

Таким чином, ураховуючи характер позову, за подання касаційної скарги заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 26 505,70 грн (5 512,00 + 20 993,70).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду з 01 січня 2021 року має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Частиною другою статті 393 ЦПК України передбачено, що у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею

392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Київської обласної прокуратури на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 червня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 06 липня 2021 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк - десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Є. Червинська