У Х В А Л А

Справа № 932/14207/20

Провадження № 2/932/1377/21

16 липня 2021 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді - Куцевола В.В.,

при секретарі Громовику Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Дніпрі клопотання представника позивача про витребування доказів у цивільній справі за позовом акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення вартості необлікованої електроенергії, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення вартості необлікованої електроенергії.

16.07.2021 року від представниці позивача надійшло клопотання про витребування з КП «ДМБТІ» ДОР інформації про власників квартири АДРЕСА_1 .

Сторони у судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили, письмових заяв чи клопотань про відкладення справи розглядом не надали.

У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників процесу, суд розглядає клопотання про витребування доказів, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Розглянувши клопотання та дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність витребування доказів за наступних підстав.

Раніше, ухвалою суду від 19.04.2021 року з Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради витребувано інформацію про власника квартири АДРЕСА_1 . Однак в цій частині ухвала суду від 19.04.2021 року Департаментом адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради залишена без виконання з посиланням на наявність у суду доступу до такої інформації.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 3 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Згідно із вимогами ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Судом встановлено, що позовні вимоги до відповідачів пред`явлено, як до споживачів електроенергії у квартирі АДРЕСА_1 , внаслідок виявленого порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії. Позивач не володіє доказами щодо власника вказаної квартири, вимоги до ОСОБА_2 пред`явлено у зв`язку з відкриттям на її ім`я особового рахунку, а до ОСОБА_1 у зв`язку з підписанням ним акту про порушення ПРРЕЕ.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з вимогами ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Нормою ст. 322 ЦК України встановлено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з нормою ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», індивідуальний споживач це фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 7 цього Закону, індивідуальний споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів до усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини; забезпечувати цілісність обладнання приладів (вузлів) обліку комунальних послуг відповідно до умов договору та не втручатися в їхню роботу; оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.

Згідно з вимогами п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі чи залишення заяви без руху, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному статтею 33 ЦПК ( 1618-15 ). У разі, якщо норма матеріального права, яка підлягає застосуванню за вимогою позивача, вказує на те, що відповідальність повинна нести інша особа, а не та, до якої пред`явлено позов, і позивач не погоджується на її заміну, суд залучає до участі в справі іншу особу як співвідповідача з власної ініціативи. Після заміни неналежного відповідача або залучення співвідповідача справа розглядається спочатку в разі її відкладення або за клопотанням нового відповідача чи залученого співвідповідача та за його результатами суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.

Враховуючи те, що надані суду докази не доводять право власності відповідачів на квартиру АДРЕСА_1 , а ОСОБА_2 , згідно з відомостями ГУ ДМС України у Дніпропетровській області у вказаній квартирі не зареєстрована, у суду на цей час відсутній доступ до відповідного реєстру речових прав на нерухоме майно, суд вважає клопотання представниці позивача обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, оскільки дослідження інформації про власника квартири сприятиме всебічному та об`єктивному розгляду справи, перевірці факту пред`явлення позовних вимог до належного відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 83, 84, 258, 259, 260, 261, 352-355 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання представниці позивача про витребування доказів задовольнити.

Витребувати з Комунального підприємства «Дніпропетровське міське бюро технічної інвентаризації» інформацію про зареєстрованих власників квартири АДРЕСА_1 , згідно інвентарної справи.

Витребувані докази надіслати на адресу суду у п`ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали.

Відповідно до вимог ч.ч. 7, 8 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

За неповідомлення суду про неможливість подати докази, а також за неподання доказів, у тому числі і з причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність встановлену законом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Згідно із вимогами ст. 18 ЦПК України, судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Куцевол