Справа №296/2244/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.08.2021 року м. Житомир

Богунський районний суд міста Житомира у складі:

головуючої - судді Семенцової Л.М.,

за участі секретаря - Ковальчук М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, -

ВСТАНОВИВ:

У березні 2021 року позивач звернулася до суду з указаним позовом, в обґрунтування якого зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба ОСОБА_2 і після її смерті відкрилася спадщина за заповітом у вигляді 50/100 ідеальних часток будинку АДРЕСА_1 . Однак в отриманні свідоцтва про право на спадщину їй нотаріусом було відмовлено у зв`язку з відсутністю належного правовстановлюючого документу на спадкове майно, оскільки вказані 50/100 ідеальних часток будинку АДРЕСА_1 зареєстровані за ОСОБА_3 на підставі ухвали Судової палати Житомирського обласного суду від 11.06.1981 року (справа № 3-6), яка на даний час не збереглася в архіві суду. Будинок не був самовільно збудований та право власності на його частину було зареєстроване за спадкодавцем.

Тому позивач просить визнати за нею право власності на 50/100 ідеальних часток будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Позивач та представник відповідача в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Представник позивача подала до суду заяву, в якій просить проводити розгляд справи в її відсутності.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, направив до суду заяву з проханням проводити розгляд справи в його відсутності.

Частиною ч. 3 ст. 211 ЦПК України передбачено право учасників справи заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Оскільки в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути справу у їхній відсутності на підставі наявних у суду матеріалів.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 17.03.2020 року, виданого Черняхівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький). 18.08.2008 року вона зробила заповідальне розпорядження, яким на випадок своєї смерті все належне їй майно, яке буде належати їй на день смерті, з чого б таке не складалося та де б воно не знаходилося, а також все те, що вона за законом матиме право, в тому числі частину будинку, що знаходиться по АДРЕСА_1 , вона заповіла ОСОБА_4 . Заповіт посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Ковальовою Т.В. та зареєстрований в реєстрі за № 2533.

ОСОБА_4 внаслідок укладення шлюбу з ОСОБА_5 19.01.2013 року змінила прізвище на « ОСОБА_6 », підтвердженням чого є копія свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , виданий відділом державної реєстрації актів цивільного стану Житомирського міського управління юстиції 19.01.2013 року.

У строки, встановлені законодавством, а саме 28.07.2020 року позивач звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Однак постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Сіранчук Р.В. від 23.12.2020 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частину вказаного нерухомого майна через ненадання спадкоємцем оригіналу правовстановлюючого документа на частину будинку

Із змісту довідки КП «Житомирського обласного міжміського бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради № 4874 від 09.10.2020 року слідує, що право власності на 50/100 ідеальних часток житлового будинку зареєстровано за ОСОБА_7 на підставі ухвали Судової колегії Житомирського обласного суду від 11.06.1981 року в справі № 3-6.

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про розірвання шлюбу № 3 від 02.02.2021 року після розірвання шлюбу з ОСОБА_8 ОСОБА_7 змінила прізвище « ОСОБА_9 » на прізвище « ОСОБА_10 ».

За положеннями ст. ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла, до інших осіб. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до глави 10 п. 4.15 «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», затвердженої наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 року за № 296/5, передбачено, що видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусами після подання оригіналів правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкоємцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Якщо нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Пленум Верховного Суду України в постанові від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» також роз`яснив, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Враховуючи, що позивач, яка є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_2 , прийняла спадщину, а інших спадкоємців після її смерті, які мають обов`язкову частку у спадщині та у визначений законом строк прийняли її, судом не встановлено, про що свідчать матеріали спадкової справи № 32/2020, на момент смерті спадкодавцю належало на праві власності 50/100 ідеальних часток будинку АДРЕСА_1 , суд дійшов до висновку про обґрунтованість позову та наявність підстав для його задоволення.

Керуючись ст. ст. 1216, 1218, 1223, 1268, 1269 ЦК України, ст. ст. 10, 12, 13, 18, 76, 81, 89, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 50/100 ідеальних часток житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд міста Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сила після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (адреса: АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 ).

Відповідач: Житомирська міська рада (адреса: м. Житомир, майд. ім. С.П. Корольова, 4/2).

Суддя Л.М. Семенцова