Справа № 761/8829/21
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

26 липня 2021 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Мальцев Д.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Славкіної Марини Анатоліївни, Товариства з обмеженою відповідальністю «КАРПАТСЬКА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ», Державного реєстратора прав на нерухоме майно Департаменту державної реєстрації Міністерства юстиції України Нілової Ангеліни Олександрівни, треті особи - Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерство юстиції України, Товариство з обмеженою відповідальністю «Неопол-Ваші меблі», ОСОБА_2 про визнання дій протиправними, скасування рішення державного реєстратора, визнання спільної сумісної власності,,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшов вказаний позов.

09.03.2021 ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва суду передано справу за підсудністю на розгляд Ірпінському міському суду Київської області.

30.06.2021 постановою Київського апеляційного суду скасовано ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 09.03.2021 та передано справу для продовженя розгляду до суду першої інстанції.

Положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Вимоги до позовної заяви визначені статтями 175-177 ЦПК України.

Під час вивчення матеріалів вказаної позовної заяви було встановлено, що вони не відповідають вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, право на доступ до суду, тобто право кожного на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру є складовим елементом права на суд, передбаченого п. 1 ст. 6 Конвенції. Другим елементом права на суд є право розраховувати на розгляд спору судом по суті. Згідно до конвенційної практики Європейського суду право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням, які повинні також бути пропорційними, тобто щоб законна мета застосованого обмеження не зводила нанівець зміст конвенційного права на суд. Серед легітимних обмежень права на доступ до суду у практиці Європейського суду визнаються: необхідність сплачувати судовий збір за подачу заяви чи скарги (рішення по справі «Креуз проти Польщі», «Толстой-Мілославський проти Сполученого Королівства (Tolstoy Miloslavsky v. United Kingdom) від 13.07.1995р.).

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з тим, позивачем не надано доказів сплати судового збору, однак у своїй позовній заяві позивач просить відстрочити сплату судового збору до моменту прийняття рішення по справі, оскільки розмір судового збору, який має сплатити позивач, перевищує 5 % річного доходу позивача за попередній календарний рік. Крім того, предметом позову є захист житлових прав позивача.

Так, відповідно до положень ч. 1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

-розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або:

-позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або:

-предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З вказаних вище положень чинного законодавства вбачається, що єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору або надання відстрочки для його сплати є майновий стан заявника. При цьому, стаття також визначає умови, за яких особа може бути звільнена від сплати судового збору з урахуванням її матеріального стану.

Аналізуючи положення вказаних норм, суд, враховуючи майновий особи, в разі якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік/ предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити або звільнити таку особу від сплати судового збору.

Так, позивачем на підтвердження свого майнового стану надано Довідку про доходи позивача видану Податковою інспекцією Варшава-Бемово, (країна Польща), з якої вбачається, що позивачем за 2019 рік отримано дохід у розмірі 5 137, 50 злотих (згідно декларації за 2019 рік). Позивач вказує, що вказана сума у перерахунку на національну валюту України становить 38 875, 98 грн., в той час коли позивачу необхідно оплатити судовий збір у розмірі 11 350, 00 грн., а тому наявні підстави для відстрочення сплати судового збору до розгляду справи по суті.

Разом з тим, вказана Довідка не підтверджує майновий стан позивача у 2021 році та 2020 році, оскільки з вказаним позовом останній звернувся 05.03.2021, в той час коли Довідка стосується доходів позивача, отриманих: а) за кордоном; б) за 2019 рік, а тому судом до уваги не приймається.

Крім того, позивач вказує, що предмет позову стосується його житлових прав.

Разом з тим, позов стосується визнання дій відповідачів неправомірними, скасування рішень про державну реєстрацію права власності та визнання права власності на нерухоме майно, жодних обґрунтувань щодо порушення житлових прав позивача позов не містить.

Також суд звертає увагу на те, що у наданій же до суду Довідці про доходи позивача виданої Податковою інспекцією Варшава-Бемово, (країна Польща), зазначена адреса проживання позивача: АДРЕСА_2.

З огляду на зазначене, позивачем на підтвердження свого майнового стану не надано належних та допустимих доказів, які б підтверджували наявність обставин, що унеможливлюють сплату судового збору позивачем у розмірі, визначеному законом, чи його майновий стан.

Саме лише посилання позивача на неможливість сплати судового збору у визначеному законом розмірі не може слугувати підставою для звільнення позивача від його сплати.

З огляду на зазначене підстав для відстрочення позивачу сплату судового збору не вбачається.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, фізичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908, 00 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (11 350, 00 грн.).

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908, 00 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно ч. 1 ст. 9 Закону, судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Так позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру, ціну позову визначено 5 118 030, 00 грн.

Відтак, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 908, 00 грн. за кожну вимогу немайнового характеру, а разом 1816, 00 грн., а також судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі 11 350, 00 грн. (1 % від заявленої ціни позову) та надати докази сплати судового збору (оригінали квитанцій) до суду або надати належні докази на підтвердження майнового стану позивача, що свідчили б про неможливість або обмежену можливість позивача сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі.

Реквізити для сплати судового збору за подання заяв до Шевченківського районного суду м. Києва:

Отримувач коштівГУК у м.Києві/Шевченк.р-н/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37993783
Банк отримувачаКазначейство України (ел. адм. подат.)
Код банку отримувача (МФО)899998
Рахунок отримувачаUA0026011
Код класифікації доходів бюджету22030101
Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Шевченківський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа)

Згідно ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на наведене, суд прийшов до висновку про необхідність усунення вищевказаних недоліків та надання позивачу строку для їх усунення.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 27, 28, 175, 177, 185, 293, 315 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання про відстрочення сплати судового збору- залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Славкіної Марини Анатоліївни, Товариства з обмеженою відповідальністю «КАРПАТСЬКА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ», Державного реєстратора прав на нерухоме майно Департаменту державної реєстрації Міністерства юстиції України Нілової Ангеліни Олександрівни, треті особи - Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерство юстиції України, Товариство з обмеженою відповідальністю «Неопол-Ваші меблі», ОСОБА_2 про визнання дій протиправними, скасування рішення державного реєстратора, визнання спільної сумісної власності, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали суду. У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя: