Справа № 450/1612/21 Провадження № 2/450/1257/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2021 року суддя Пустомитівського районного суду Львівської області Мусієвський В.Є., при секретарі Гев`як Ю.С., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

В провадженні Пустомитівського районного суду Львівської області перебуває на розгляді цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

04 серпня 2021 року до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_2 , у якій він просив вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на житловий будинок АДРЕСА_1 та на квартиру АДРЕСА_2 , які належать відповідачу. Мотивував заяву тим, що невжиття заходів забезпечення позову може призвести до утруднення виконання рішення суду, оскільки існують ризики, що відповідач відчужить належне йому майно на користь третіх осіб. Повідомив, що Пустомитівським районним судом Львівської області розглядалася справа № 450/2605/20, у якій 16 червня 2021 року ухвалено рішення, відповідно до якого з ОСОБА_3 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 стягнуто грошові кошти за договором позики. Вказане рішення набрало законної сили та не оскаржувалося. Відтак, ОСОБА_4 набув право на виконання зазначеного рішення суду шляхом реалізації належного відповідачу нерухомого майна. Вважає, що вказане рішення суду ОСОБА_3 та ОСОБА_3 не будуть виконувати добровільно з огляду на їх заперечення щодо укладення договору позики, за яким з них стягнуто заборгованість в межах справи № 450/2605/20. Враховуючи наведене, просив заяву задовольнити, а також не застосовувати заходи зустрічного забезпечення.

Дослідивши матеріали заяви про забезпечення позову, суд приходить до наступного висновку

Згідно ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 152 ЦПК України заява про забезпечення позову подається до суду, після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа.

За ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

З заяви про забезпечення позову вбачається, що позивач просить накласти арешт на належне відповідачу майно.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу (такі правові висновки викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 543/730/14-ц (провадження № 14-149цс18) та від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19).

У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення (частини сьома та восьма статті 158 ЦПК України ).

Отже, за змістом наведених вище приписів умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання (пункт 35 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року у справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20).

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії (постанова Великої Палати від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19).

У постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 липня 2020 року у справі № 909/835/18 зазначено, що "…повинен бути наявним зв`язок між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги. Обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу до забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу до забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, наслідок ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, що не є учасниками цього судового процесу".

Також під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.

Однак, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) з урахуванням доказів, наданих стороною для підтвердження своїх вимог, має пересвідчитись, зокрема у тому, що між сторонами дійсно виник спір, існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також співмірність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, що звернулася з таким клопотанням, заявленим позовним вимогам.

Забезпечення позову спрямоване проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, забезпечення ефективного судового захисту та можливості реального поновлення прав у разі прийняття судом рішення про задоволення позову.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Пустомитівським районним судом Львівської області від 16 червня 2021 року по № 450/2605/20 з ОСОБА_3 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 стягнуто грошові кошти у розмірі 22000 доларів США, 2000 євро згідно договору позики, 2200 доларів США, 200 євро компенсації, 3873 грн. 64 коп. судового збору.

Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 268674170 від 02 серпня 2021 року стверджується, що ОСОБА_3 належать на праві власності житловий будинок АДРЕСА_1 та квартира АДРЕСА_2 .

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що існує достатньо обґрунтована імовірність того, що належне відповідачу на праві власності майно може бути відчужене в порядку виконанн окресленого рішення суду, що може істотно ускладнити або унеможливити виконання рішення суду у даній справі, тому існує об`єктивна необхідність забезпечення позову ОСОБА_1 шляхом накладення арешту на вказане майно з метою запобігання переходу прав на майно (його частину) до інших осіб та забезпечення звернення стягнення на це майно при виконанні рішення суду про стягнення боргу. Такий захід забезпечення позову є співмірним з негативними наслідками для власника майна, які можуть бути викликані застосуванням цього заходу.

За ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

На підставі наведеного, заяву представника позивача про забезпечення позову слід задовольнити і накласти арешт на вищевказане майно в межах розміру заявлених позовних вимог 10648,49 доларів США, 10648,49 євро.

Керуючись ст.ст. 81, 149, 150, 152, 153 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешту на житловий будинок АДРЕСА_1 та на квартиру АДРЕСА_2 , які належать відповідачу ОСОБА_3 в межах розміру заявлених позовних вимог 10648,49 доларів США, 10648,49 євро.

Для забезпечення відповідності виконавчого документа надати наступні анкетні дані стягувача та боржника:

- Стягувач: ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , місце реєстрації проживання АДРЕСА_3 .

- Боржник: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , місце реєстрації проживання АДРЕСА_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її дію.

Суддя Мусієвський В.Є.