Борівський районний суд Харківської області
справа: № 614/116/21
провадження: 2/614/67/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н ЕМ У К Р А Ї Н И
Справа №614/116/21
смт. Борова Харківської області
Борівський районний суд Харківської області в складі судді Гуляєвої Г.М.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_3
про розірвання шлюбу
за участю учасників справи:
позивача: не з`явилася,
відповідача: не з`явився
1. Короткий зміст позовних вимог
19.02.2021 ОСОБА_3 звернулася до Борівського районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_4 , в якому просила розірвати шлюб між сторонами; неповнолітню дитину залишити на її виховання; після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище « ОСОБА_3 ».
Позовні вимоги мотивовані наступними обставинами.
22 листопада 2014 року сторони зареєстрували шлюб у виконавчому комітеті Ізюмської сільської ради Борівського району Харківської області, актовий запис № 04.
Від шлюбу сторони мають спільну неповнолітню дитину: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Спір з відповідачем про місце проживання дитини відсутній.
Підставою для розірвання шлюбу є ті обставини, що у сторін відсутні спільні інтереси, наявні різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння. Сторони втратили почуття любові та поваги один до одного. Позивач з відповідачем спільного господарства не ведуть. Подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе.
Шлюб фактично припинив своє існування, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, в зв`язку з чим остання наполягає на його розірванні.
2. Позиції учасників справи
Ухвалою судді від 02.03.2021 у справі відкрито провадження і справа призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
В судове засідання позивач надала заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи без її участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явився з невідомих суду причин, про дату, час і місце судового засідання повідомлений у встановленому законом порядку, шляхом направлення судових повісток за місцем його реєстрації.
Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.
Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.
З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).
Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, за письмової згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, ч.2 ст. 247 ЦПК України.
3. Встановлені в судовому засіданні обставини справи
Судом встановлено, що згідно копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 ОСОБА_4 та ОСОБА_6 22.11.2014 зареєстрували шлюб у виконавчому комітеті Ізюмської сільської ради Борівського району Харківської області, актовий запис № 04 (а.с.10). Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 ОСОБА_4 та ОСОБА_3 мають неповнолітню доньку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.11).
4. Релевантні джерела права та акти їх застосування
Відповідно до ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст.110 цього Кодексу.
Згідно зі ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 р., згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст.110 СК України).
Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
5. Мотиви, з яких суд виходить при ухваленні рішення
На теперішній час подружні відносини між сторонами припинені, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам, інтересам їхньої дитини, позивач не бажає зберегти шлюб, відповідач також наполягає на розірванні шлюбу, тому шлюб між ними має бути розірваний.
Добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.
Позивач скористалася даним правом та звернулася до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем.
6. Висновки суду за результатами розгляду справи
Приймаючи до уваги, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, та інтересам їхньої дитини, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
Таким чином, суд вважає встановленим, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а тому шлюб між сторонами необхідно припинити шляхом його розірвання.
Вимог щодо стягнення судового збору з відповідача не заявлено.
З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст. ст.ст. 12, 13, 80, 81, 89, 141, 191, ч. 2 ст. 247, 259, 264, 265, 268, 273, 274-279, 280-282, п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, на підставі ст.ст.104,105,110,112,113,114,160,161 СК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_3 ) і ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_4 ), зареєстрований 22 листопада 2014 року у Виконавчому комітеті Ізюмської сільської ради Борівського району Харківської області, актовий запис №04 - розірвати.
Після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище - « ОСОБА_3 ».
Неповнолітню дитину: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - залишити на виховання позивачу ОСОБА_3 .
Рішення суду, після набрання ним законної сили, направити до Борівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про розірвання шлюбу, відповідно до вимог ст.115 СК України.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua.

Заочне рішення може бути переглянуте Борівським районним судом Харківської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду через Борівський районний суд протягом 30 днів з дня його проголошення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги через Борівський районний суд Харківської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Гуляєва Г. М.