справа 278/2575/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 серпня 2021 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області в складі головуючого судді Татуйка Є.О., за участю секретаря Петровської Ю.Р., розглянув заяву про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, --

В С Т А Н О В И В :

В провадження Житомирського районного суду Житомирської області надійшла вказана заява про забезпечення позову.

Такою заявою позивач просить суд ухвалити рішення про вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на належне відповідачу нерухоме майно, а саме нежитлове приміщення, магазин, що знаходиться у АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна 314303 та квартиру АДРЕСА_2 , реєстраційний номер майна 18702823.

В обґрунтування заяви зазначає, що ціна позову є значною, відповідачем протягом тривалого часу не вчинено жодних дій для погашення заборгованості за договором позики та існує вірогідність відчуження відповідачем належного йому нерухомого майна з метою ухилення від виконання в майбутньому рішення суду, що в свою чергу унеможливить виконання такого рішення.

Водночас, у поданому разом з такою заявою ОСОБА_1 порушує перед судом питання про відстрочення сплати судового збору з огляду на те, що він є військовослужбовцем та членом багатодітної сім`ї.

Оглянувши дане клопотання, приходжу до висновку про його задоволення з огляду на наступне.

За змістом ст. 8 Закону України "Про судовий збір" та ст. 136 ЦПК України єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов, серед іншого, що позивач є військовослужбовцем та членом багатодітної сім`ї.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі (п. 29 ПП ВССУ № 10 від 17.10.2014 року).

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" (із змінами від 25.09.2015 року) роз`яснено, що відповідно до ст. 8 Закону № 3674-VI та ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що обставини, які викладені у клопотанні позивача про відстрочення сплати судового збору є обґрунтованими, а тому таке клопотання підлягає задоволенню.

Проаналізувавши направлену заяву, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви та вжиття заходів забезпечення позову з огляду на наступне.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду (ч. 2 ст. 149 ЦПК України).

Заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду) (ч. 1 ст. 153 ЦПК України).

Пленум Верховного Суду України у своїй постанові № 9 від 22.12.2006 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову" зазначив, що "розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам" (пункт 4).

Постановляючи ухвалу про забезпечення позову, необхідно враховувати, що прийняття такого рішення доцільне лише в разі достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

У постанові від 13.01.2020 року по справі № 922/2163/17 Верховний Суд вказав, що в кожному конкретному випадку, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має встановити наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду у разі задоволення позову. При цьому обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника.

Зважаючи на фактичні обставини справи, виходячи із пов`язаності заходів забезпечення позову з його предметом, співмірності таких заходів заявленим позовним вимогам і відповідності ним виду забезпечення позову, суд дійшов до висновку про те, що невжиття заходів по забезпеченню позову може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду, тому клопотання позивача підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 136, 153 ЦПК України, ст. 8 ЗУ "Про судовий збір", ПП ВССУ № 10 від 17.10.2014 року, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання про відстрочення сплати судового збору задовольнити.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за подачу заяви про забезпечення позову в сумі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні до ухвалення рішення судом.

Заяву про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно відповідача, ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ), а саме:

1. Нежитлове приміщення (магазин), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна 314303;

2. Двокімнатну квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер майна 18702823.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Суддя Є.О. Татуйко