Справа № 359/3059/21
Провадження № 2-з/359/42/2021
УХВАЛА

Іменем України

09 квітня 2021 року суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Яковлєва Л.В., розглянувши заяву адвоката Розвадовської Олени Леонідівни в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви, -

ВСТАНОВИВ:

08 квітня 2021 року адвоката Розвадовська О.Л. звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київська область із заявою про забезпечення позову, якою просить : вжити заходи забезпечення позову у вигляді заборони вчиняти будь-які дії щодо житлового будинку за адресою : АДРЕСА_1 , а також щодо об`єктів нерухомого майна, які знаходяться на земельній ділянці за адресою : АДРЕСА_1 .

Дана заява про забезпечення доказів передана згідно журналу реєстрації вхідної кореспонденції суду на розгляд судді Яковлєвій Л.В. 09 квітня 2021 року.

Ознайомившись з матеріалами заяви, суд прийшов наступного висновку.

Відповідно ч. 6 ст. 151 ЦПК України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно п.п.4 п. 1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою заяви про забезпечення позову або доказів стягується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01 січня 2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2270 грн. 00 коп..

Таким чином, заявник повинен сплатити судовий збір в розмірі встановленому законом на 1 січня календарного року, а саме 454 грн. 00 коп.

Судом встановлено, що в заяві про забезпечення позову заявник просить звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подачу заяви про забезпечення позову до подачі позовної заяви, посилаючись на те, що він має єдиний дохід у розмірі мінімальної заробітної плати, а також на його утриманні перебуває дружина та двоє малолітніх дітей.

Відповідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину - інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, або звільнення від його сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Відповідно практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Разом із тим, ураховуючи положення п. 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19.06.2001 року у справі "Креуз проти Польщі"), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв`язку із цим, при здійсненні правосуддя у цивільних справах, суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Отже, чинним законодавством визначено саме право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір за своїм внутрішнім переконанням.

Враховуючи вищевикладене, вивчивши клопотання заявника та додані документи, суддя дійшов висновку, що заявлене адвокатом Розвадовською О.Л. клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, вирішуючи заявлене адвокатом Розвадовською О.Л. клопотання про звільнення від сплати судових витрат, встановлено, що заявником не надано доказів реального доходу ОСОБА_1 за 2020 рік, а це унеможливлює зробити висновок, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу. Доказів на підтвердження того, що заявник відноситься до категорії малозабезпечених громадян, обставин того, що його середньомісячний сукупний дохід нижчий від прожиткового мінімуму для сім`ї, та того що він не має іншого джерела доходу заявником не надано. Сам факт того, що ОСОБА_1 має єдиний дохід у розмірі мінімальної заробітної плати, а також те, що на його утриманні перебуває дружина та двоє малолітніх дітей, не є безумною обставиною для звільнення від сплати судового збору.

З огляду на недоведеність обставин, що можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору, суд не вбачає необхідності при розгляді цієї справи реалізувати право на звільнення заявника від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 10 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

На підставі викладеного та керуючись ст. 149-153, 258 261, 353 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Заяву адвоката Розвадовської Олени Леонідівни в інтересах ОСОБА_1 про забезпечення позову до подачі позовної заяви- повернути заявнику.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Бориспільський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги на ухвалу суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя Л.В. Яковлєва