У Х В А Л А

12 серпня 2021 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/8082/2021

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О.Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 ,

на рішення Оболонського районного суду м. Києва

від 07 липня 2021 року вимогам ст. 356, 357 ЦПК України,

у цивільній справі №756/415/21 Оболонського районного суду м. Києва

за позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього ОСОБА_2 ,

до ОСОБА_3

про усунення від спадкування, скасування свідоцтва про право на спадщину за законом та зобов'язати не чинити перешкоди у користуванні майном,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 07 липня 2021 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, позивачка подала апеляційну скаргу разом з клопотанням про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги. Як на підставу звільнення від сплати судового збору посилалася на тяжкий майновий стан.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у поряду, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Положення ч. 1 ст. 136 ЦПК України кореспондуються з положення пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон).

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що з урахуванням майнового стану сторони суд може звільнити від сплати судового збору.

Звертаючись до суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору, ОСОБА_1 посилалася на тяжкий майновий стан. На підтвердження доказів тяжкого майнового стану, позивачка до клопотання про звільнення від сплати судового збору долучила довідку про доходи з місця роботи (ТОВ "ГРД Україна") за період з липня 2020 року по червень 2021 року включно, а також докази призначення ОСОБА_1 піклувальником неповнолітньої дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та докази надання дитині статусу дитини-сироти.

Суд, дослідивши докази додані до клопотання про звільнення від сплати судового збору, вважає, що такі докази є неналежними доказами на підтвердження тяжкого майнового стану, оскільки містять інформацію про доходи ОСОБА_1 лише за період з 3 по 4 квартали 2020 року. А законодавцем визначено, що звільнення від сплати судового збору можливе лише за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік. Тобто, за рік, який передує року звернення з апеляційною скаргою.

Таким чином, ОСОБА_1 не надано належних доказів тяжкого майнового стану. А докази про призначення ОСОБА_1 піклувальником неповнолітньої дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та докази надання дитині статусу дитини-сироти не свідчать про тяжкий майновий стан.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для відмови ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору та залишення апеляційної скарги без руху для сплати судового збору.

Так, відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З матеріалів справи вбачається, що в грудні 2020 року позивачка звернулася до суду з позовом, в якому пред`явила три немайнові вимоги, за які у відповідності до вимог Закону України "Про судовий збір" підлягав сплаті судовий збір в сумі 2 522,40 грн.

Відповідно до пп. 6 п.1 ч. 2. ст. 4 Закону за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 3 783 грн 60 коп (2522,40х150%).

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у сумі 3 783 грн 60 коп. за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0026010; Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме скаргу сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Також, згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 13.02.2020 по справі №910/4557/18 в квитанції (платіжному дорученні) про сплату судового збору необхідно зазначати номер справи та дату судового рішення, що оскаржується.

Оригінал документу про сплату судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме апеляційну скаргу сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 136, 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 , про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 , на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 07 липня 2021 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному сайті Київського апеляційного суду за веб адресою: www.kas.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.Ф. Мазурик