Справа № 296/6465/21
У Х В А Л А

Іменем України

22 липня 2021 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду м.Житомира Драч Ю.І., розглянувши у письмовому провадженні заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі №296/6465/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про витребування майна з чужого незаконного володіння, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про витребування майна з чужого незаконного володіння- квартири АДРЕСА_1 .

Разом з позовом подано заяву про забезпечення позову в якій заявник просить: накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) та заборонити ОСОБА_2 (паспорт НОМЕР_1 , виданий Корольовським РВ УМВС України в Житомирській області 27.05.1998 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) та будь-яким іншим особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав та державним реєстраторам прав на нерухоме майно вчиняти будь-які дії щодо відчуження, у тому числі шляхом укладення договору купівлі-подорожу дарування, міни, іпотеки, передачу в оренду, тощо, вчиняти будь-які дії, що пов`язані з державною реєстрацією речових прав на спірне нерухоме майно.

Обґрунтовуючи заяву про забезпечення позову заявник зазначає, що вона звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння. Предметом позову - квартира АДРЕСА_1 .

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №259241878 від 01.06.2021 року, вказане нерухоме майно, що є предметом позову належить на праві приватної власності відповідачеві ОСОБА_2 .

Зазначає, що відповідач, маючи всю повноту власника, має можливості реально здійснити подальше відчуження квартири, що незаконно, проти волі позивача вибула з її власності.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню, з таких підстав.

У постанові пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» зазначено, що забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

У відповідності із ст. 149 ЦПК України, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі може вжити заходів по забезпеченню позову. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.150 ЦПК України позов може бути забезпечений шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи у інших осіб.

Разом з тим, ч. 3 ст.150 ЦПК України визначено, що види забезпечення позову мають бути співрозмірними із заявленими позивачем вимогами.

Згідно з п. 3, 4 Постанови пленуму Верховного суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб.

При цьому суд повинен перевірити аргументованість заяви про забезпечення позову та застосовувати такі заходи в тих випадках, коли є реальна небезпека, що невжиття заходів забезпечення позову може призвести до утруднення або навіть неможливості у майбутньому виконати рішення суду, в тому числі, що внаслідок цього заявнику може бути завдано шкоди.

Як вбачається з позову, ОСОБА_1 ставить питання про витребування майна з чужого незаконного володіння, а саме квартири АДРЕСА_1 .

Виходячи із змісту ст. 151 ЦПК України, умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути (зменшитись, погіршитись) на момент виконання рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що є підстави для вжиття заходів щодо забезпечення позову, оскільки ці дії спрямовані на забезпечення прав сторони в спорі, запобіганню негативних наслідків, можливому забезпеченню виконання рішення суду в майбутньому. З урахуванням вимог про співмірність заходів забезпечення і заявлених вимог, та наданих на підтвердження доказів, заява про забезпечення позову підлягає задоволенню.

Тому, для забезпечення прав сторони, суд вважає необхідним вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

Керуючись ст.ст.149-153, 260, 353 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі №296/6465/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про витребування майна з чужого незаконного володіння задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01) та заборонити ОСОБА_2 (паспорт НОМЕР_1 , виданий Корольовським РВ УМВС України в Житомирській області 27.05.1998 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) та будь-яким іншим особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав та державним реєстраторам прав на нерухоме майно вчиняти будь-які дії щодо відчуження, у тому числі шляхом укладення договору купівлі-подорожу дарування, міни, іпотеки, передачу в оренду, тощо, вчиняти будь-які дії, що пов`язані з державною реєстрацією речових прав на спірне нерухоме майно.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Примірник ухвали про забезпечення позову одночасно з направленням заявнику направляється судом для негайного виконання державному реєстратору, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати.

Ухвала суду може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня складення ухвали через суд першої інстанції.

Подача апеляційної скарги не зупиняє виконання ухвали.

Суддя Ю. І. Драч