справа №619/2363/21
провадження №2/619/1003/21
РІШЕННЯ

іменем України

17 серпня 2021 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області
у складіголовуючого - суддіБолибока Є.А.
за участю секретаря судового засідання Шемякіної І.О.

Справа № 619/2363/21

Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 ;

відповідач: Дергачівська міська рада,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження позов про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Стислий виклад позиції сторін.

20 травня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Дергачівської міської ради, в якому просив визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначив, що його мати ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після її смерті залишився будинок, який розташований у АДРЕСА_1 . Померлою заповіт складений не був. Спадщину після смерті матері прийняв фактично шляхом вступу в управління нею протягом встановленого законом строку. Вказав, що до моменту смерті та після він мешкає у вказаному будинку з надвірними будівлями, робить ремонт в будинку, здійснює догляд за земельною ділянкою. Під час звернення до нотаріальної контори, приватний нотаріус Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Задоріна В.В., повідомила позивачу що не може оформити спадщину після смерті матері, оскільки ним був пропущений строк для прийняття спадщини. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» в Україні неодноразово запроваджувався карантин. Необхідність дотримання карантинних обмежень і запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) унеможливило позивачу своєчасно отримати юридичну консультацію, щодо питання строків на подання заяви про прийняття спадщини. Через установлений карантин в Україні та юридичну необізнаність, ОСОБА_1 був пропущений строк для прийняття спадщини. Як впливає з рішення Верховного Суду, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та зверненням с відповідною заявою про прийняття спадщини є підставою для задоволення вимог про надання додаткового строку для прийняття спадщини (справа № 681/203/ 17-ц від 17.10.2018). Позивач звернувся з заявою з запізненням на один місяць. Вважає що ним пропущений строк для прийняття спадщини з поважних причин, тому є законні підстави для визначення судом додаткового строку, достатнього для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Міський голова подав до суду заяву, в якій просив справу розглядати без присутності представника ради та прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.

20 травня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Дергачівської міської ради, в якому просив визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

24 травня 2021 року було постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 09 год 00 хв 11 червня 2021 року. Направлено відповідачу копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів. Запропоновано відповідачу подати до суду відзив на позов в строк до 09 червня 2021 року.

11 червня 2021 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 10 год 00 хв 30 червня 2021 року.

30 червня 2021 року ухвалою суду витребувано з Дергачівської державній нотаріальній конторі Харківської області відомості щодо звернення про прийняття спадщини чи відмову від спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , наявності чи відсутності спадкової справи та заповіту.

13 липня 2021 року Дергачівська державна нотаріальна контора Харківської області подала до суду відповідь, в якій вказала, що після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 до Дергачівської державній нотаріальній конторі Харківської області в шестимісячний термін заяв про прийняття спадщини чи відмову від спадщини не надходило,спадкова справа не заводилася, свідоцтво про справо на спадщину не видавалося.

У судове засідання 17 серпня 2021 року представник відповідача Дергачівської міської ради не з`явився. Міський голова подав до суду заяву, в якій просив справу розглядати без присутності представника ради та прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

У судове засідання 17 серпня 2021 року позивач ОСОБА_3 не з`явився, подав до суду заяву, в якій позовні вимоги притримав у повному обсязі, просив їх задовольнити, справу просив розглядати у її відсутність.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 07.10.2020 ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 30.05.1969 ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , його батьками є: батько - ОСОБА_4 , мати - ОСОБА_2 .

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, від 17 жовтня 1995 року ОСОБА_2 належить житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно листа приватного нотаріуса Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Задоріної В.В. від 07.05.2021 № б/н у зв`язку із зверненням ОСОБА_1 з питань прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ПН Дергачівського РНО Харківської області Задоріною В.В. було рекомендовано звернутися до суду, оскільки спадкоємець пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини.

Дергачівська державна нотаріальна контора Харківської області листом № 1184/01-16 від 01.07.2021 повідомила суд, що після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , до Дергачівської державній нотаріальній конторі Харківської області в шестимісячний термін заяв про прийняття спадщини чи відмову від спадщини не надходило, спадкова справа не заводилася, свідоцтво про справо на спадщину не видавалося.

Мотиви суду.

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову з таких підстав.

Згідно з ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (статті 1217 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін і враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, судом досліджено кожний доказ, наданий сторонами, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів (п. 27 постанови Пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року №2 «Про практику застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»), при цьому жодна із сторін не була поставлена судом у менш сприятливе становище, порівняно з іншою стороною, на чому наголошується у практиці Європейського суду з прав людини.

У частинах першої та другої статті 1220 ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, актовий запис № 423, після її смерті залишилось спадкове майно.

Отже, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України передбачено: якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у абз.3 п.24 своєї постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив судам, що при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

В абз. 6, 7 п. 24 вище зазначеної постанови Верховного Суду України вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 (справа № 565/1145/17 провадження 61-38298св18) вказав, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Задоріної В.В. для прийняття спадщини.

Як вбачається з листа приватного нотаріуса Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Задоріної В.В. від 07.05.2021 № б/н ОСОБА_1 пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини.

Відповідно до пояснень ОСОБА_1 необхідність дотримання карантинних обмежень і запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) унеможливило йому своєчасне подання заяви про прийняття спадщини.

З листа Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області листом № 1184/01-16 від 01.07.2021 вбачається, що після смерті ОСОБА_2 заяв про прийняття спадщини чи відмову від спадщини не надходило, спадкова справа не заводилася, свідоцтво про справо на спадщину не видавалося.

Суд вважає встановленою наявність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги позивача про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

З огляду на викладене, суд визначає позивачу додатковий строк 2 (два) місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання ним до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 .

Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

Відповідно до абз. 1 ч. 6 ст. 259 ЦПК України у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.

Згідно з п. 15.5 ч.1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 12, 13, 81, 83, 89, 258, 259, 263-265, 268, 351, 352, 354, пунктом 15.5 ч.1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном 2 (два) місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ; фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач: Дергачівська міська рада, місцезнаходження: Харківська область, Харківський район, м. Дергачі, вул. Сумський шлях, 79-Б; код в .

Повне судове рішення складено 25 серпня 2021 року.

Суддя Є. А. Болибок