Справа № 369/7999/18
Провадження №2/369/772/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.08.2021 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Дубас Т.В.,

за участю секретаря судового засідання Мазурик Д.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця Ніколаєва Сергія Вікторовича, державного підприємства Міністерства юстиції «СЕТАМ» , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 та ОСОБА_20 про визнання електронних торгів такими, що не відбулися і скасування протоколу про проведення електронних торгів, -

в с т а н о в и в:

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця Ніколаєва Сергія Вікторовича, державного підприємства Міністерства юстиції «СЕТАМ» , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 та ОСОБА_20 про визнання електронних торгів такими, що не відбулися і скасування протоколу про проведення електронних торгів.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 липня 2018 року відкрито провадження по справі та призначено справу у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05 грудня 2019 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті на 18 березня 2020 року о 14 годині 00 хвилин.

У судове засідання, призначене на 14 год. 00 хв. 18 березня 2020 року позивач та його представник не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представник позивача адвокат Якименко Олег Володимирович до суду направив заяву про відкладення слухання справи, у зв`язку з недопущення розповсюдження коронавірусу «COVID-19». Розгляд справи відкладено на 29 травня 2020 року о 15 годині 00 хвилин.

У судове засідання, яке призначено на 29 травня 2020 року о 15 годині 00 хвилин позивачка та її представник, не з`явились. Про день, час та місце слухання справи повідомлені належним чином. Причини неявки суду не відомі. Заяв та клопотань про відкладення слухання справи до суду не надходило. Розгляд справи відкладено на 22 липня 2020 року о 14 годині 30 хвилин.

У судове засідання, яке призначено на 22 липня 2020 року о 14 годині 30 хвилин позивач та його представник не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представник позивача адвокат Якименко Олег Володимирович до суду направив заяву про відкладення слухання справи, у зв`язку з недопущення розповсюдження коронавірусу «COVID-19». Розгляд справи відкладено на 15 жовтня 2020 року о 15 годині 00 хвилин.

У судове засідання, яке призначено на 15 жовтня 2020 року о 15 годині 00 хвилин позивач та його представник не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представник позивача адвокат Якименко Олег Володимирович до суду направив заяву про відкладення слухання справи, у зв`язку з недопущення розповсюдження коронавірусу «COVID-19». Розгляд справи відкладено на 27 січня 2021 року о 15 годині 20 хвилин.

У судове засідання, яке призначено на 27 січня 2021 року о 15 годині 20 хвилин позивач та його представник не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представник позивача адвокат Якименко Олег Володимирович до суду направив клопотання про відкладення слухання справи, у зв`язку з розглядом кримінальної справи, за його участю у Вінницькому апеляційному суді, розгляд якої призначено на 27 січня 2021 року о 14 годині 30 хвилин, де участь адвоката є обов`язковою. Розгляд справи відкладено на 05 квітня 2021 року о 11 годині 10 хвилин.

У судове засідання, яке призначено на 05 квітня 2021 року о 11 годині 10 хвилин позивач та його представник не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили. Розгляд справи відкладено на 10 червня 2021 року о 12 годині 00 хвилин.

У судове засідання, яке призначено на 10 червня 2021 року о 12 годині 00 хвилин позивач та його представник не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили. Розгляд справи відкладено на 23 липня 2021 року о 15 годині 00 хвилин.

У судове засідання, яке призначено на 23 липня 2021 року о 15 годині 00 хвилин позивач та його представник не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідачі у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце слухання справи повідомлені.

У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов ОСОБА_1 до приватного виконавця Ніколаєва Сергія Вікторовича, державного підприємства Міністерства юстиції «СЕТАМ» , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 та ОСОБА_20 про визнання електронних торгів такими, що не відбулися і скасування протоколу про проведення електронних торгів, слід залишити без розгляду з наступних підстав.

За приписами ч. 1 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик (ч. 3 ст. 128 ЦПК України).

Згідно з нормою п. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку.

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 130 ЦПК України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Нормою ч. 1 ст. 131 ЦПК України на учасників судового процесу покладено обов`язок повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Таким чином, ураховуючи приписи ст. ст. 128, 130 ЦПК України, позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_21 , були належним чином повідомлені про судові засідання.

Про зміну місця проживання позивач у ході розгляду справи не повідомляла.

Згідно з нормою п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

З Постанови Верховного Суду у складі колегії Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 травня 2019 року по справі за № 310/12817/13, вбачається, що Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Європейський суд з прав людини підкреслив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження (див. рішення у справах "Олександр Шевченко проти України" від 26 квітня 2007 року та "Трух проти України" від 14 жовтня 2003 року).

Передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії").

Таким чином, особа, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов`язана слідкувати за перебігом розгляду своєї заяви.

Оскільки позивач, який був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з`явився в судове засідання, не повідомив про причини неявки та завчасно не надав суду доказів на підтвердження поважності причин неявки в судові засідання, від позивача не надійшло заяв про розгляд справи за його відсутності, суд вважає, що позов ОСОБА_1 , слід залишити без розгляду.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Так, у своїх рішеннях у справах "Осман проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без розгляду відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України не є порушенням права на справедливий суд та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

За таких обставин, керуючись ст. 257 ЦПК України, суд, -

постановив:

Позов ОСОБА_1 до приватного виконавця Ніколаєва Сергія Вікторовича, державного підприємства Міністерства юстиції «СЕТАМ» , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 та ОСОБА_20 про визнання електронних торгів такими, що не відбулися і скасування протоколу про проведення електронних торгів - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Т.В. Дубас