Справа № 752/2569/14-ц
Провадження № 2/752/1353/21
У Х В А Л А

23 березня 2021 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Хоменко В.С., при секретарі Павлюх П.В., розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання представника відповідача - ОСОБА_1 про направлення за підсудністю цивільної справи за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Головне управління юстиції в м. Києві про визнання правочинів удаваними, -

в с т а н о в и в:

в провадженні Голосіївського районного суду м. Києва перебуває вищезазначена цивільна справа, в якій ОСОБА_2 , ОСОБА_3 просили суд визнати удаваними договори купівлі-продажу 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 ; 1/2 частки квартири АДРЕСА_2 ; квартири АДРЕСА_3 ; квартири АДРЕСА_4 ; 39/100 частин квартири АДРЕСА_5 ; 61/100 частин квартири АДРЕСА_5 ; 1/2 частки гаража № НОМЕР_1 на АДРЕСА_6 ; транспортного засобу «Nissan Murano» чорного кольору, 2006 року випуску, з номерними знаками НОМЕР_2 ; транспортного засобу «Land Rover» моделі чорного кольору, 2007 року випуску, з номерним знаком НОМЕР_3 , а також приватизацію земельної ділянки з кадастровим № :02:002:5113, площею 0,1049 га.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 31.01.2020 року відведено головуючого суддю Череднічено Н.П. від розгляду вищевказаної цивільної справи.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказана цивільна справа розподілена судді Хоменко В.С.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Хоменко В.С. від 06.02.2020 року зазначену справу прийнято до провадження та призначено підготовче судове засідання.

02.11.2020 року від представника відповідача - ОСОБА_1 надійшло клопотання про направлення цивільної справи за підсудністю до Печерського районного суду м. Києва.

В обґрунтування клопотання останній посилався на те, що вимоги позову ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Головне управління юстиції в м. Києві, про визнання правочинів удаваними, в більшості стосуються нерухомого майна, а саме:

- 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 ;

- 1/2 частки квартири АДРЕСА_2 ;

- квартири АДРЕСА_3 ;

- квартири АДРЕСА_4 ;

- 39/100 частин квартири АДРЕСА_5 ;

- 61/100 частин квартири АДРЕСА_5 , що знаходиться у Печерському районі м. Києва, тому, вважав, що позовна заява, подана до Голосіївського районного суду м. Києва з порушення правил виключної підсудності.

Також, на обґрунтування свого клопотання вказав про те, що в провадженні Печерського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа № 757/42498/19-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання права власності, котрим ОСОБА_3 просить визнати за ним право власності на наступне нерухоме майно: 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 ; 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 ; квартиру АДРЕСА_3 ; квартиру АДРЕСА_4 ; 39/100 частин квартири АДРЕСА_5 ; квартиру АДРЕСА_5 ; 1/2 частину гаража № НОМЕР_1 на АДРЕСА_6 .

Окрім того, зазначив, що в провадженні Голосіївського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа № 752/3959/15-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Вепрейчук О. І., про визнання довіреності та договору купівлі-продажу квартири недійсними, витребування майна з чужого незаконного володіння, предметом якого є право власності на квартиру АДРЕСА_7 , котру ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 20.04.2015 року було направлено за підсудністю до Печерського районного суду м. Києва.

У підготовчому засіданні представник відповідача - ОСОБА_1 підтримав клопотання про направлення справи за підсудністю.

Представник позивачів - ОСОБА_6 заперечував проти направлення справи за підсудністю, посилаючись на те, що справа з 2014 року знаходиться у Голосіївському районному суді м. Києва, проте, зазначає, що йому відомо про знаходження більшої частини спірного майна в Печерському районні м. Києва.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, перевіривши матеріали справи та клопотання представника відповідача про направлення справи за підсудністю, суд надійшов до наступних висновків.

Згідно ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є, зокрема, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

У параграфі 3 глави 2 розділу І ЦПК України сформульовані правила територіальної юрисдикції (підсудності). У вказаному параграфі ЦПК України встановлені вимоги щодо визначення особливості визначення підсудності справи, у якій однією зі сторін є суд або суддя (ст. 26), загальної підсудності (ст. 27), правила альтернативної підсудності (ст. 28) та правила виключної підсудності (ст. 30).

Правила виключної територіальної підсудності, передбачені у ст. 30 ЦПК України, перелік категорій справ у якій розширеному тлумаченню не підлягає.

Виключна підсудність є особливим видом територіальної підсудності, правила якої забороняють застосування при пред`явленні позову інших норм, що регулюють інші види територіальної підсудності, передбачені у ст. ст. 26-29 ЦПК України (в чинній редакції ЦПК України, та ст. ст. 108-113 ЦПК України в редакції, чинній до 14.12.2017 року).

Відповідно до ч. 1 ст. 181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Приписами цивільного судочинства (ч. 1 ст. 114 ЦПК України, в редакції, чинній до 14.12.2017 року, ч. 1 ст. 30 ЦПК України в чинній редакції) передбачено виключну підсудність позовів, що виникають із приводу нерухомого майна, і пред`являються за місцем знаходження майна або його основної частини.

Забезпечуючи єдність у застосуванні процесуального законодавства, суди цивільної юрисдикції стало застосовували це положення таким чином, що у цьому випадку виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (ч. 1 ст. 114). Враховуючи положення ст. 181 ЦК України, зазначали, що такими є, наприклад, позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (ст. 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (ст. ст. 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (ст. ст. 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини (така позиція викладена, наприклад, у п. 42 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013 року № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», а також в подальшому Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду в постанові від 25.02.2018 року у справі № 201/12876/17 та від 11.07.2019 року у справі № 426/7217/18).

Згідно ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

За визначенням, що дає Академічний тлумачний словник української мови, словосполука «з приводу» означає «у зв`язку з чим-небудь», тому словосполучення «з приводу нерухомого майна» треба розуміти як будь-який спір у зв`язку з нерухомим майно або певними діями, пов`язаними з цим майном.

Аналізуючи логічну послідовність зміни формулювання положень процесуального законодавства щодо правил розгляду позовів за виключною підсудністю, убачається її спрямованість на визначення виключної підсудності в цілому для всіх спорів, які виникають у межах відповідних правовідносин у зв`язку з нерухомим майном, безвідносно до предмета конкретного спору.

Отже, слід дійти висновку, що за правилами ЦПК України виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

Відповідна правова позиція у подібних правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду від 09.09.2020 року у справі № 910/6644/18 та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2020 року у справі № 910/10647/18.

Тому до спорів, предметом яких є визнання удаваним договорів, укладених щодо нерухомого майна, поширюються норми ч. 1 ст. 30 ЦПК України (в чинній редакції).

Так, з клопотання представника відповідача вбачається, що більша частина спірного майна знаходиться в Печерському районні м. Києва, зокрема, це стосується нерухомого майна яке знаходиться по АДРЕСА_6 .

Відповідно до інформації, яка міститься у Відділі з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Печерської РДА, будинок АДРЕСА_6 відноситься до Печерського району м. Києва.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Оскільки правила виключної підсудності поширюються на спори щодо визнання удаваним договорів, укладених щодо нерухомого майна, більшість якого розташована у Печерському районі м. Києва, то спір у цій справі слід передати на розгляд до Печерського районного суду м. Києва.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 30, 31, 189, 353-356 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

клопотання представника відповідача - ОСОБА_1 про направлення за підсудністю цивільної справи за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Головне управління юстиції в м. Києві, про визнання правочинів удаваними - задовольнити.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Головне управління юстиції в м. Києві, про визнання правочинів удаваними передати на розгляд за підсудністю до Печерського районного суду м. Києва (вул. Володимирська, 15, м. Київ, 01601).

Ухвала суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення відповідно до вимог, встановлених ст. ст. 353-356 ЦПК України.

Суддя В.С. Хоменко