ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/817/19/21 Доповідач - Бершадська Г.В.
Категорія - 304090000
У Х В А Л А

22 березня 2021 р. м.Тернопіль

Тернопільський апеляційний суд в складі:

головуючого - Бершадська Г.В.

суддів - Гірський Б. О., Шевчук Г. М.,

з участю секретаря - Панькевич Т.І.

представників сторін

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Тернополі клопотання представника ОСОБА_1 про призначення судово-технічної експертизи, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача заявив клопотання про призначення повторної та первинної судово-технічної експертизи на вирішення яких просив поставити наступні питання:

1) Що було раніше нанесено на папір Договору позики, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , друкований текст чи підписи?

2) Чи є на рукописних підписах у Договорі позики, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , залишки тонеру або чорнил від принтера, що може свідчити про те, що підписи були нанесені на папір раніше за текст?

3) Що було раніше нанесено на папір розписки від 20 січня 2003 року про отримання ОСОБА_3 та ОСОБА_2 у ОСОБА_1 у борг грошових коштів?

4) Чи є на рукописних підписах у розписці від 20 січня 2003 року про отримання ОСОБА_3 та ОСОБА_2 у ОСОБА_1 у борг грошових коштів, залишки тонеру або чорнил від принтера, що може свідчити про те, що підписи були нанесені на папір раніше за текст?

При проведенні первинної судово-технічної експертизи документів просив поставити наступні питання:

1) Чи можна стверджувати достовірно що раніше було нанесено підпис, а потім друкований текст на об`єктах дослідження, а саме оригіналі розписки від 20.01.2003 року та оригіналі договору позики від 20.01.2003 року?

2) Чи були залишки (мікрочастинки) тонеру на штрихах підпису і на папері об`єктів дослідження утворені після 2019 року чи раніше 2019 року?

3) Чи могли залишки (мікрочастинки) тонеру на штрихах підпису і на папері об`єктів дослідження утворитись внаслідок контакту аркушів розписки від 20.01.2003 р. та договору позики від 20.01.2003 р. з іншими предметами та поверхнями, на яких могли знаходитись залишки тонеру?

4) Чи могли залишки (мікрочастинки) тонеру на штрихах підпису і на папері об`єктів дослідження утворитись внаслідок того, що розписка від 20.01.2003 р. та договір позики від 20.01.2003 р. тривалий час зберігалися у складеному вигляді і мікрочастинки тонеру перебились з поверхні друкованого тексту цих документів на поверхню штрихів підписів на цих же документах?

5) Яка природа походження мікрочасток, що спостерігаються на об`єктах дослідження, чи є вони частками тонеру, що отримані у результаті процесу друку або внесені в документ іншим способом?

6) Чи мікрочастинки тонеру на поверхні штрихів підписів на об`єктах дослідження, а саме оригіналах розписки від 20.01.2003р. та договору позики від 20.01.2003 року є ідентичними тонеру, яким надрукований текст цих документів?

Заявник зазначив, що висновок експерта є необґрунтованим, складеним з недотриманням вимог пункту 4.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та викликає сумніви в його правильності.

Вказав, що висновок експерта не містить докладного опису досліджень із зазначенням які методики та методи досліджень ним використовувались, ілюстративні таблиці не є інформативними та не підтверджують однозначно висновки експерта, у висновку відсутній аналіз комплексу ознак, які б свідчили про послідовність нанесення реквізитів документів. На рисунках ілюстративних таблиць не позначено місця на фрагментах об`єкта дослідження де виявлено залишки спікання тонеру у вигляді крапок на папері та на штрихах рукописних підписів, а також не надано відповідних роз`яснень до кожного з цих місць у вигляді крапок з описом їх розміщення на об`єктах дослідження та причини їх виникнення. Вважає, що мікрочастинки тонеру могли утворитись внаслідок багаторазового складання документів, контактування з іншими документами, виготовленими на лазерному принтері, тощо. Тому суд , досліджуючи висновок експерта не зможе повно та об`єктивно дослідити місця із залишками тонеру у вигляді крапок та пересвідчитися, чи вони взагалі там є і чи є спечені мікрочастинки залишками саме того тонеру, який використовувався для нанесення тексту.

Застосовані експертом вимірювальні та технічні засоби (лупа відеоспектральна Regula 4177, мікроскоп Konus Crystal-45 та відеоспектральний компаратор Foster+Freemеn VCS 80 не дають належного збільшення (3,5; до 45 та 80 крат) тому висновок експерта не ґрунтується на глибокому та повному дослідженні наданих йому документів, що дає підстави сумніватись у правильності проведення даної експертизи.

У висновку відсутні дані про походження мікрочасток спікання тонеру у вигляді крапок. Вказане питання експертом взагалі не досліджувались. Оригінали досліджуваних документів, зокрема розписка та договори позики, були складені більше 16 років тому, знаходились в складеному стані, що підтверджується слідами складок та потертостей, тому сліди запікання тонеру могли там з`явитись і внаслідок складання документів через перенесення їх з друкованого тексту на підписи поверх штрихів підписів. Мікрочастинки тонера поверх штрихів підпису могли також утворитись і від тонера іншого принтера шляхом контакту з іншими документами під час складання в одну папку. Вони також могли потрапити на об`єкти і в результаті додаткового фізичного впливу, що відбувся значно пізніше дати їх складання, а саме через повторний пропуск аркушів крізь лазерний принтер.

Експерт повинен володіти знаннями та обладнанням з метою достовірності ідентифікації способу і часу нанесення мікрочасток тонеру на документи.

Крім цього, при ознайомленні з матеріалами справи 02.03.2021 року ними виявлено на оригіналі розписки від 20.01.2003 року сліди штрихів, яких раніше там не було, тому в них виникає об`єктивний сумнів, що сліди залишків запікання тонеру могли з`явитись вже після знаходження їх в суді чи на експертному дослідженні у Вінницькому відділенні КНДІСЕ.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 клопотання підтримав.

Представник ОСОБА_2 заперечує призначення експертизи, вважає, що можна допитати експерта в судовому засіданні, питання запропонованої експертизи вважає некоректними та у разі призначення експертизи вважає що її слід призначити КНДІСЕ.

Заслухавши пояснення представників сторін та ознайомившись з матеріалами справи колегія суддів вважає, що клопотання підлягає до часткового задоволення.

У висновку експерта за результатами проведення судово-технічної експертизи від 03.02.2021 року зазначено, що при мікроскопічному збільшенні договору позики укладеному між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та розписки виявлено залишки спікання тонеру у вигляді крапок на папері на штрихах рукописних текстів і вказані ознаки свідчать про те, що в досліджувальних об`єктах спочатку були виконані підписи, а потім нанесений друкований текст. До висновку додані ілюстративні таблиці з рисунками, в яких не позначено місця на фрагментах об`єктів дослідження, де виявлено залишки спікання тонеру у вигляді крапок на папері та штрихах рукописних підписів , а також не надано відповідних роз`яснень до кожного з цих місць з описом їх розміщення на об`єктах дослідження та причин їх виникнення.

Категоричність висновків судового експерта за умови відсутності у висновку детального опису методики та методів і умов дослідження, самого процесу дослідження та грунтовного аналізу комплексу ознак, на підставі яких зроблено висновок про послідовність нанесення підписів та тексту на досліджувані об`єкти є сумнівною.

У висновку експерта також відсутні дані про походження мікрочасток спікання тонеру у вигляді крапок, вказане питання експертом взагалі не досліджувалось. Експерт не обґрунтував з посиланням на комплекс характерних ознак, що однозначно свідчать про нанесення реквізитів на папір, а лише обмежився фразою про виявлення ним залишків спікання тонеру у вигляді крапок на папері та штрихах рукописних підписів.

Крім цього, на оригіналі розписки від 20.01.2003 року наявні штрихи, яких раніше не було, що підтверджується висновком раніше проведеної КНД експертно-криміналістичним центром МВС України експертизи від 26.12.2019 року, що доводить те, що вони з`явились після складання даного висновку.

Вищенаведене свідчить про те, що висновок експерта є необґрунтованим і викликає сумніви в його правильності.

Відповідно до частини 2 статті 113 ЦПК України, якщо висновок експерта визнано необґрунтованим, таким що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові.

З метою справедливого вирішення справи на підставі з`ясування та правової оцінки всіх обставин справи та наявних доказів колегія суддів вважає необхідним призначити повторну судово-технічну експертизу документів проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Враховуючи висновки Вінницького відділення КНДІСЕ та те, що залишки тонеру на рукописні підписи та папір Договору позики та розписки від 20.01.2003 року могли потрапити в інший спосіб, ніж під час нанесення друкованого тексту на ці документи у 2003 році та потребу у встановленні природи цих часток, колегія вважає за необхідне поставити перед експертом наступні питання:

1) Що було раніше нанесено на папір Договору позики, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , друкований текст чи підписи?

2) Чи є на рукописних підписах у Договорі позики, укладеному між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , залишки тонеру або чорнил від принтера, що може свідчити про те, що підписи були нанесені на папір раніше за текст?

3) Що було раніше нанесено на папір розписки від 20 січня 2003 року про отримання ОСОБА_3 та ОСОБА_2 у ОСОБА_1 у борг грошових коштів?

4) Чи є на рукописних підписах у розписці від 20 січня 2003 року про отримання ОСОБА_3 та ОСОБА_2 у ОСОБА_1 у борг грошових коштів, залишки тонеру або чорнил від принтера, що може свідчити про те, що підписи були нанесені на папір раніше за текст?

5) Яка природа походження мікрочасток, що спостерігаються на об`єктах дослідження, зокрема договорі позики та розписці від 20.01.2003 року, чи є вони частками тонеру, що отримані у результаті процесу друку або внесені в документ іншим способом (внаслідок контакту з іншими документами або внаслідок зберігання їх в складеному вигляді чи іншим способом)?

6) Чи мікрочастинки тонеру на поверхні штрихів підписів на об`єктах дослідження, а саме оригіналах розписки від 20.01.2003р. та договору позики від 20.01.2003 року є ідентичними тонеру, яким надрукований текст цих документів?

Керуючись ст.ст. 12, 103, 104, 113 ЦПК України, суд апеляційної інстанції, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Степанюка Олександра Івановича задовольнити частково.

Призначити у справі повторну судово-технічну експертизу документів на вирішення якої поставити наступні питання:

1) Що було раніше нанесено на папір Договору позики, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , друкований текст чи підписи?

2) Чи є на рукописних підписах у Договорі позики, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , залишки тонеру або чорнил від принтера, що може свідчити про те, що підписи були нанесені на папір раніше за текст?

3) Що було раніше нанесено на папір розписки від 20 січня 2003 року про отримання ОСОБА_3 та ОСОБА_2 у ОСОБА_1 у борг грошових коштів?

4) Чи є на рукописних підписах у розписці від 20 січня 2003 року про отримання ОСОБА_3 та ОСОБА_2 у ОСОБА_1 у борг грошових коштів, залишки тонеру або чорнил від принтера, що може свідчити про те, що підписи були нанесені на папір раніше за текст?

5) Яка природа походження мікрочасток, що спостерігаються на об`єктах дослідження, зокрема договорі позики та розписці від 20.01.2003 року, чи є вони частками тонеру, що отримані у результаті процесу друку або внесені в документ іншим способом (внаслідок контакту з іншими документами або внаслідок зберігання їх в складеному вигляді чи іншим способом)?

6) Чи мікрочастинки тонеру на поверхні штрихів підписів на об`єктах дослідження, а саме оригіналах розписки від 20.01.2003р. та договору позики від 20.01.2003 року є ідентичними тонеру, яким надрукований текст цих документів?

Проведення експертиз доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, що знаходиться в м.Київ по вул. Смоленська, 6 .

У розпорядження експертів надати оригінал договору позики від 20.01.2003 року, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 і розписку про отримання коштів в борг від 20.01.2003 року.

Експертів попередити про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 Кримінального кодексу України.

Встановити строк для проведення експертизи один місяць.

Оплату вартості експертизи покласти на ОСОБА_1 .

Провадження по справі зупинити до закінчення проведення експертизи.

Копію ухвали надіслати сторонам.

Ухвала набирає законної сили з дня її проголошення, але може бути оскаржена в частині зупинення провадження у справі в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий Бершадська Г.В.

Судді: Гірський Б.О.

Шевчук Г.М.