Провадження 2/127/2719/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2021 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Луценко Л.В., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету позову ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про перерахування часток співвласників у квартирі, -

В С Т А Н О В И В:

До Вінницького міського суду Вінницької області звернулась позивач з вищезазначеною позовною заявою. Однак дана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175-177 ЦПК України з огляду на таке.

1)Згідно з п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Суд звертає увагу, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст.2 ЦПК України).

Разом із тим, зі змісту позовних вимог вбачається, що ОСОБА_1 просить суд перерахувати не тільки свою частку у спірній квартирі, але також і частку третіх осіб ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відтак зазначена норма визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорене право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Тобто суд звертає увагу позивача на те, що вона не вправі звертатись до суду за захистом чужого порушеного цивільного права, у тому числі третіх осіб ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Тому позивачу слід уточнити склад учасників справи, розглянувши залучення третіх осіб ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у якості співпозивачів.

Крім цього, зі змісту позову вбачається, що позивачем фактично ставиться питання про зміну ідеальних часток співвласників квартири, а саме часток позивача, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з 3/5 часток на 2/3 часток у цілому, що означає з огляду на фактичну площу квартири збільшення з належних їм відповідно до частки площі квартири АДРЕСА_1 на 35, 067 кв. м. та відповідного зменшення частки відповідача з 21,04 кв. м. на 17, 53 кв.м.

Позовна заява не містить будь-якого обґрунтування з цього приводу з посиланням на норми матеріального права, якими передбачений такий спосіб судового захисту цивільних прав, що такий спосіб захисту буде ефективним для вирішення спору між сторонами, у тому числі з урахуванням змісту договору купівлі-продажу від 28.10.2014, де вказано, що відповідачу передано на праві власності 1/2 коридору, 1/2 кухні, 1/2 ванни, 1/2 туалету.

2) Згідно з ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач звернулася до суду із двома вимогами немайнового характеру про перерахування часток співвласників та про визначення частки ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у спірній квартирі.

Натомість до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 908, 00 грн (за одну вимогу немайнового характеру).

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні станом на 01 січня 2021 року становить 2270 грн.

Відповідно до пп.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою встановлений розмір судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір»).

Таким чином позивачу слід сплатити судовий збір за одну немайнового характеру на загальних підставах у загальному розмірі 908 грн 00 коп за такими реквізитами: отримувач коштів УК у м.Вінниці/отг м.Вінниця/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37979858, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0002856, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький міський суд Вінницької області (назва суду, де розглядається справа); надати суду оригінал відповідного платіжного документу.

У разі залучення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 їм також слід сплатити судовий збір за дві позовні вимоги немайнового характеру у розмірі 1816 грн 00 коп кожен.

3) Згідно з ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом (ч.2 ст.95 ЦПК України).

Натомість, до матеріалів позовної заяви представником позивача не долучено договір купівлі-продажу, на підставі якого відповідач набула право власності на частку у квартирі, доказів визначення порядку користування спірною квартирою між сторонами.

4) Згідно з п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Натомість позивачем не зазначено, чи здійснено заходи щодо досудового врегулювання даного спору, чи звертались позивач чи її представник усно, письмово до відповідача з приводу виниклих правовідносин, у тому числі щодо укладення між сторонами договору про зміну часток співвласників у спільному майні тощо.

Відповідно до ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, дану позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету позову ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про перерахування часток співвласників у квартирі, - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі неусунення вказаних недоліків, дана позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя