ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1624/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" березня 2021 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Мицик Ю.С., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 , про забезпечення позову, шляхом заборони вчиняти дії,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ОТП Банк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «АСАП» про визнання договору відступлення прав вимоги недійсним.

16.03.2021 позивачем подано заяву про вжиття заходів забезпечення позову, шляхом заборони:

- Товариству з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "АСАП" (02072, місто Київ, проспект М. Бажана, буд. 16, оф. 163, ідентифікаційний код: 43575529), його представникам та будь-яким іншим особам звертати стягнення на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 99, 60 кв. м.;

- Товариству з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "АСАП" (02072, місто Київ, проспект М. Бажана, буд. 16, оф. 163, ідентифікаційний код: 43575529), його представникам та будь-яким іншим особам у будь-який спосіб відчужувати, в тому числі укладати правочини, які у подальшому можуть призвести до обтяження та/або відчуження двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 99, 60 кв. м.;

- Товариству з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "АСАП" (02072, місто Київ, проспект М. Бажана, буд. 16, оф. 163, ідентифікаційний код: 43575529), його представникам та будь-яким іншим особам вчиняти дії щодо реєстрації та перереєстрації права власності на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 99, 60 кв. м.;

- органам та суб`єктам, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації прав, а саме: суб`єктам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, в тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав, Міністерству юстиції України та його територіальним органам, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київській, Севастопольській міським, районним, районним у містах Києві та Севастополі державним адміністраціям, нотаріусам та іншим органам чи особам, які виконують функції реєстрації прав на нерухоме майно відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", а також відповідні повноваження щодо внесення будь-яких відомостей та/або змін з будь-яких питань до будь-яких реєстрів, вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 99, 60 кв. м., у тому числі, але не виключно, пов`язані із проведенням державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та державної реєстрації обтяжень речових прав.

Згідно положень ч. 1 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

У відповідності до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст. 153 ч. 5 ЦПК України, залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Відповідно до п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. А п. 4 даної постанови визначено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Таким чином, у вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Згідно положень п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується шляхом накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Забезпечення позову - це, по суті, обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Умовою застосування заходів для забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову, позивач повинен обґрунтувати причини звернення з такою заявою та надати суду докази наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

Отже, в кожному конкретному випадку, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має встановити наявність обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття таких заходів можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду у разі задоволення позову. При цьому обов`язок доказування наявності таких обставин покладається на заявника.

З позовної заяви вбачається, що предметом спору є визнання недійсним договору про відступлення права вимоги б/н від 10.07.2020, укладений між Акціонерним товариством "ОТП Банк" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "АСАП", яким було відступлено право вимоги АТ "ОТП Банк" за кредитним договором № ML-001/009/2008 від 30.01.2008.

Заява про забезпечення позову обгрунтована тим, що разом із вказаною заявою позивачем подано заяву, в якій позивач просить змінити предмет позову шляхом доповнення його вимогами, а саме:

- визнати недійсним Договір про відступлення права вимоги за договором іпотеки від 10 липня 2020 року, укладений між Акціонерним товариством «ОТП Банк» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «АСАП», посвідчений приватним нотаріусом Швецем Русланом Олеговичем і зареєстрований в реєстрі за № 2282;

- скасувати рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Швеця Руслана Олеговича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень з індексним № 53073007 від 10 липня 2020 року, яким було внесено зміни до відомостей про суб`єктів іпотеки, що накладена на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач вказує, що існує ризик втрати її права власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 99,60 кв.м., що є предметом договору іпотеки від 10.07.2020.

Разом з тим, суд звертає увагу заявника, що заява про зміну предмету позову була подана 16.03.2020, а питання про її прийняття буде вирішуватись на підготовчому судовому засіданні, яке призначено на 06.05.2021.

Крім того, суд зауважує на тому, що не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам. Вимога заяви про зміну предмету позову стосується вимог, щодо нерухомого майна, що розташоване за адресою: АДРЕСА_3 , тобто до вимог про визнання недійсним договору про відступлення права вимоги за договором іпотеки від 10 липня 2020 року та скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Швеця Руслана Олеговича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень з індексним № 53073007 від 10 липня 2020 року застосовуються правила виключної підсудності, а тому позов має розглядатися за місцем знаходження майна, тобто Подільським районним судом м.Києва.

Враховуючи наведене, предмет позову, суд приходить до висновку, що заходи забезпечення позову, обрані позивачем не відповідають заявленим позовним вимогам, на забезпечення яких вони вживаються, відтак в задоволенні заяви про забезпечення позову слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 149 - 154, 157 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 , про забезпечення позову, шляхом заборони вчиняти дії - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суду міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

СУДДЯ: