Справа № 484/807/21
Провадження № 2/484/629/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.06.2021р. Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області

у складі: головуючого судді - Медведєвої Н.А.

секретар судового засідання Бикова О.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Первомайську в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, виконавчий комітет Первомайської міської ради Миколаївської області як орган опіки та піклування) про усунення перешкод у спілкуванні з онукою, визначенні способу участі у вихованні та спілкуванні з малолітньою онукою

за участю позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2

представника позивачів ОСОБА_4

відповідача ОСОБА_3

представника відповідача ОСОБА_5

представника третьої особи Пасічник Л.І.

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшов позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у спілкуванні з онукою, визначення способу участі у вихованні та спілкуванні з малолітньою онукою.

На обґрунтування позовних вимог представник позивачів зазначив, що їх донька ОСОБА_6 перебувала у шлюбі з відповідачем та під час шлюбу ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилась донька ОСОБА_7 .

Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 їх доньки ОСОБА_6 батько дитини чинить перешкоди у спілкуванні з онукою, тому просить усунути перешкоди у спілкуванні з дитиною та встановити порядок участі у вихованні дитини та спілкування з нею.

З урахуванням викладених обставин представник позивачів просив суд зобов`язати відповідача не чинити перешкоди позивачам у вихованні та спілкуванні з малолітньою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та визначити наступний спосіб участі у вихованні дитини ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ,

- баби ОСОБА_1 кожної 1 та 3 п`ятниці з 16:00год. до 18:00год. неділі за місцем її проживання за адресою: АДРЕСА_1 , святкові дні та дні народження ОСОБА_1 ;

- діда ОСОБА_2 кожної 2 та 4 п`ятниці з 16:00год. до 18:00год. неділі за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_2 , святкові дні та дні народження ОСОБА_2 .

Ухвалою від 19.03.2021р. позовна заява прийнята до розгляду, відкрите провадження у справі, постановлено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначене підготовче засідання, визначені строки для подачі заяв по суті.

Підготовче засідання 01.04.2021р. відкладене на 22.04.2021р. через неявку відповідача. 22.04.2021р. засідання відкладене за клопотанням представника відповідача на 30.04.2021р.

30.04.2021р. у підготовчому засідання оголошена перерва на 07.05.2021р. для можливості вирішення спору мирним шляхом.

07.05.2021р. підготовче засідання відкладене через неявку представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору.

18.05.2021р. вирішено питання щодо виклик свідків, зобов`язано виконавчий комітет Первомайської міської ради Миколаївської області як орган опіки та піклування надати суду висновок щодо розв`язання спору із зазначенням порядку спілкування позивачів з онукою з урахуванням обставин справи, строк підготовчого засідання продовжений, у підготовчому засіданні оголошено перерву до 10.06.2021р.

10.06.2021р. до суду надійшов висновок органу опіки та піклування.

Ухвалою суду від 10.06.2021р. закрите підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду на 23.06.2021р.

Під час судового розгляду позивачі уточнили позовні вимоги та просили визначити наступний спосіб участі у вихованні дитини ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ,

- баби ОСОБА_1 кожної 1 та 3 п`ятниці з 16:00год. до 18:00год. неділі за місцем її проживання за адресою: АДРЕСА_1 , святкові дні, які визначені законодавством України, та дні народження ОСОБА_1 в узгоджений із батьком дитини ОСОБА_3 час;

- діда ОСОБА_2 кожної 2 та 4 п`ятниці з 16:00год. до 18:00год. неділі за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_2 , святкові дні, які визначені законодавством України, та дні народження ОСОБА_2 , в узгоджений із батьком дитини ОСОБА_3 час.

Відповідач та його представниця вказали, що відповідач не заперечує проти спілкування дитини з позивачами, але він не згодний із графіком, який ними запропонований. Враховуючи вік дитини просив визначити наступний спосіб участі позивачів у вихованні дитини ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ,: ОСОБА_1 кожної 1 суботи з 09:00год до 16:00год., ОСОБА_2 кожної суботи з 09:00год. до 16:00год. Проти того, щоб дитина перебувала за місцем проживання позивачів відповідач не заперечував. Також він не заперечував проти проводження часу позивачами з дитиною у святкові дні та дні їх народження, але в узгоджений з ним час.

Представник органу опіки та піклування підтримала висновок, який був наданий до суду.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Судом встановлено, що 12.03.2016р. був зареєстрований шлюбу між відповідачем ОСОБА_3 та ОСОБА_8 , яка після реєстрації шлюбу обрала прізвище чоловіка. Під час шлюбу ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилась донька ОСОБА_7 .

ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після її смерті дитина проживає разом з батьком.

Позивачі є батьками ОСОБА_6 , отже бабою та дідом ОСОБА_7 .

Позивачі під час розгляду справи вказали, що до жовтня 2020р. вони спілкувались з онукою, вона проводила з ними час за їх місцем проживання, іноді вона залишалась з ночівлею у дідуся. Однак починаючи з жовтня 2020р. відповідач чинить перешкоди у спілкуванні з онукою та фактично не дозволяє з нею спілкуватись. Обґрунтовуючи свою позицію щодо способу спілкування, вона вказали, що відповідач працює позмінно, отже іноді працює у вихідний день. Батьки відповідача, з яким він проживає разом з дитиною, у вихідні дні торгують на ринку, отже не зрозуміло, з ким у вихідні дні залишається дитина.

Свідки ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 підтвердили суду, що після смерті доньки позивачі до жовтня 2020р. спілкувались з дитиною. Так вони вказали, що бачили, як позивачка гуляє з онукою. Між позивачкою та дитиною гарні відносини.

Відповідач вказав, що після смерті дружини дитина проживає разом з ним та його батьками. Дійсно до жовтня 2020р. позивачі спілкувались вільно з онукою, іноді дитина залишалась у дідуся з ночівлею. Однак, починаючи з жовтня 2020р. він помітив, що позивачі налаштовують дитину проти нього, дитина стала боятись, що він її не забере з садочка, залишить її, тому він обмежив спілкування дитини з позивачами. Крім того, був випадок, що за дитиною дідусь не догледів, та вона від нього повернулась з подряпаним обличчям. Він не заперечує, проти того, щоб позивачі спілкувались з дитиною, але вважає, з урахуванням віку дитини, за можливе їх спілкування кожні 1 та 3 суботу місяця з ранку до вечора без ночівлі. Також він не заперечував, щоб дитина деякий час проводила з позивачами у свята та їх дні народження. В майбутньому, він не заперечував проти того, що вказаний спосіб може бути змінений. Також відповідач вказав, що дитина щодня відвідує дитячий садочок. Він дійсно працює позмінно: доба чергування три доби відпочинку. Коли він працює у вихідний день, дитина залишаються з його матір`ю ОСОБА_12 . Ніколи дитина не залишається без нагляду.

Свідок ОСОБА_12 пояснила суду, що разом з нею та чоловіком проживає відповідач та онука. Вона підтвердила, що до жовтня 2020р. позивачі вільно спілкувались з онукою, однак з жовтня 2020р., коли вона прийшла забирати онуку із садочка, дитина запитала, де батько, та казала, що батько її залишить. Також позивачі стали писати на їх сім`ю скарги з приводу того, що вони начебто не належним чином доглядають дитину. З того часу відповідач обмежив спілкування дитини з позивачами. Також вона вказала, що її чоловік є приватним підприємцем та займається торгівлею на ринку. Іноді, приблизно годину або півтори на день, вона може йому допомагати, тому на декілька годин, якщо її син у вихідний день працює, вона може залишити дитину на свого іншого сина та невістку, які також проживають разом із ними, але дитина ніколи не залишається без нагляду.

Вказане вище свідчить, що внаслідок напружених особистих відносин між сторонами, вони не можуть дійти згоди щодо способу участі позивачів у житті дитини.

Відповідно до частини третьої ст.. 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Частинами першою, другою статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року (далі - Конвенція), передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом.

Відповідно до частини першої статті 18, частини першої статті 27 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789-XII (далі - Конвенція про права дитини) держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини.

Згідно ч.8-10 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.

Положеннями статті 257 СК України визначено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки та інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Відповідно до статті 263 СК України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

За правилами частини другої статті 159 СК України суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особистої прихильності дитини, її віку, стану здоров`я та інших обставин, що мають істотне значення.

В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Згідно із частинами четвертою, п`ятою статті 19 СК України при розгляді судом справ даної категорії обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами.

Право на повагу до сімейного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідусями, бабусями та онуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль.

У статті 7 СК України визначено необхідність забезпечення дитині можливості здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України; регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини.

У пункті 100 рішення Європейського суду з прав людини від 11 липня 2017 року у справі «М. С. проти України» (заява № 2091/13) та у пункті 76 рішення Європейського суду з прав людини від 16 липня 2015 року у справі «Мамчур проти України» (заява № 10383) зазначено, що при визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною; по-друге, у найкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним.

Відповідно до висновку виконавчого комітету Первомайської міської ради Миколаївської області від 04.06.2021р. орган опіки та піклування вважає доцільним та таким, що буде відповідати інтересам дитини, буде наступний порядок побачень позивачів з онуком: ОСОБА_1 кожної 1 суботи з 10:00год до 16:00год неділі та дні її народження за місцем її проживання; ОСОБА_2 кожної 3 суботи з 10:00год до 16:00год неділі та дні його народження за місцем його проживання.

Представник органу опіки та піклування підтримала висновок у повному обсязі. Також вона пояснила, що були обстежені умови проживання позивачів. Вони проживають окремо. Відповідач проживає разом із співмешканкою, яка дуже добре відноситься до дитини та бажає, щоб вона відвідувала їх та залишалась на деякий час у них.

Згідно висновків про стан здоров`я позивачів, вони є здоровими. Позивачі до кримінальної відповідальності не притягувались, позитивно характеризуються за місцем проживання.

Відповідно до актів обстеження житлово-побутових умов проживання, позивачі проживають окремо. ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 у двокімнатній квартирі. ОСОБА_2 у двокімнатній квартирі за адресою: АДРЕСА_2 разом із ОСОБА_13 . У зазначених квартирах є всі зручності, газове опалення, необхідні меблі та побутова техніка. В кімнатах чисто та охайно. Засобами гігієни та продуктами харчування позивачі забезпечені. Санітарно-гігієнічні норми помешкань задовільні та створені належні умови для проживання та виховання малолітньої онуки.

З фотокарток, наданих позивачами, вбачається, що дійсно позивачі спілкувались з онукою.

Доказів негативного впливу позивачів на малолітню онуку матеріали справи не містять.

На підставі викладеного на думку суду позивачі мають право приймати участь у його вихованні і спілкуванні з онукою, що буде відповідати інтересам дитини.

Однак, аналізуючи графіки спілкування позивачів з дитиною, які були запропоновані сторонами та органом опіки та піклування, слід вказати, що спілкування з позивачами не повинно порушувати режим дня малолітньої дитини, спілкуванню з іншими родичами, оскільки якщо дитина починаючи з вечора п`ятниці та до вечора неділі, отже повністю всі вихідні кожного місяця, буде проводити разом з позивачами, батько дитини, а також баба та дід зі сторони батька будуть обмежені у спілкуванні з дитиною. Крім того, сторонами не заперечувались ті обставини, що дитина маже вісім місяців фактично не спілкувалась з позивачами, отже враховуючи, що дитині лише три роки, вона дещо втратила зв`язок позивачами, через що необхідний певний час для відновлення стосунків між ними. Враховуючи відносини між сторонами справи суд вважає, що присутність батька під час спілкування позивачів з дитиною може призвести не до спілкування позивачів з онукою, а до виникнення небажаних конфліктів між дідом, бабою та батьком дитини, що є недопустимим. Докази того, що дитина протягом вихідних днів залишається без нагляду, суду не надані.

Отже, з урахуванням малолітнього віку дитини, необхідності її спілкування з батьком та іншими родичами, суд вважає за необхідне частково задовольнити позов, встановивши наступний спосіб участі позивачів у вихованні дитини ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ,

- баби ОСОБА_1 кожної 1 суботи місяця з 09:00год до 18:00год. за місцем проживання ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 без присутності батька ОСОБА_3 ,

- діда ОСОБА_2 кожної 3 суботи місяця з 09:00год до 18:00год. за місцем проживання ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 без присутності батька ОСОБА_3 .

На думку суду такий графік не буде порушувати режим дня дитини, не вириватиме із звичного для неї середовища та буде відповідати інтересам дитини.

Щодо визначення проведення часу позивачами разом з дитиною у святкові дні та дні народження слід вказати наступне.

Позивачі вказали, що у позовній заяві вони мали на увазі всі святкові дні, які визначені законодавством України, та зазначили, що згодні, якщо час спілкування з онукою у вказані дні буде узгоджуватись з відповідачем.

Проти вказаного відповідач не заперечував.

Стаття 73 КЗпП України передбачає, що святковими і неробочими днями в Україні є: 1 січня Новий рік, 7 січня і 25 грудня Різдво Христове, 8 березня Міжнародний жіночий день, 1 травня День праці, 9 травня День перемоги над нацизмом у Другій світовій війні (День перемоги), 28 червня День Конституції України, 24 серпня День незалежності України, 14 жовтня День захисника України.

Отже у зазначені дні та дні народження позивачів слід встановити побачення позивачів з дитиною в узгоджений із батьком дитини ОСОБА_3 час.

Крім того, слід вказати, що у подальшому, зі зміною віку дитини та інших обставин позивачі мають право на визначення порядку спілкування з дитиною в більшому розмірі, а досягнувши 14 років дитина сама може визначити з ким вона бажає спілкуватись та у який спосіб.

Керуючись ст. 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

позов задовольнити частково.

Зобов`язати ОСОБА_3 не чинити перешкоди ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у вихованні та спілкуванні з малолітньою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Визначити наступний спосіб участі у вихованні дитини ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ,

- баби ОСОБА_1 кожної 1 суботи місяця з 09:00год до 18:00год. за місцем проживання ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 без присутності батька ОСОБА_3 , святкові дні: 1 січня - Новий рік, 7 січня і 25 грудня - Різдво Христове, 8 березня - Міжнародний жіночий день, 1 травня - День праці, 9 травня - День перемоги над нацизмом у Другій світовій війні (День перемоги), 28 червня - День Конституції України, 24 серпня - День незалежності України, 14 жовтня - День захисника України, дні народження ОСОБА_1 в узгоджений із батьком дитини ОСОБА_3 час;

- діда ОСОБА_2 кожної 3 суботи місяця з 09:00год до 18:00год. за місцем проживання ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 без присутності батька ОСОБА_3 , святкові дні: 1 січня - Новий рік, 7 січня і 25 грудня - Різдво Христове, 8 березня - Міжнародний жіночий день, 1 травня - День праці, 9 травня - День перемоги над нацизмом у Другій світовій війні (День перемоги), 28 червня - День Конституції України, 24 серпня - День незалежності України, 14 жовтня - День захисника України, дні народження ОСОБА_2 в узгоджений із батьком дитини ОСОБА_3 час.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення до Миколаївського апеляційного суду безпосередньо до суду апеляційної інстанції. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст. 358 ЦПК України.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя Н.А.Медведєва

Повний текст рішення виготовлений 02.07.2021р.