Справа № 234/1248/21
Провадження № 2/234/1956/21
25 травня 2021 року місто Краматорськ
Краматорський міський суд Донецької області в складі - головуючого судді Бакуменко А.В., за участю: секретаря Кісточки І.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Краматорську цивільну справу № 234/1248/21 за позовом в.о керівника Краматорської місцевої прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Краматорської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення (незаконної порубки дерев та інших лісових насадженнях),-
Обставини справи:
02.02.2021 року в.о керівника Краматорської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Краматорської міської ради звернувся в Краматорський міський суд з позовною заявою до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення (незаконної порубки дерев та інших лісових насадженнях). Просить суд винести рішення, яким стягнути з ОСОБА_1 шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення (незаконної порубки дерев та інших лісових насадженнях) в сумі 71 783,30 грн.
Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що вироком Краматорського міського суду Донецької області від 30.06.2020 року, справа № 234/1278/20 ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 Кримінального кодексу України за фактом незаконної порубки 54 (п`ятдесяти чотирьох) сиро-ростучих дерев.
Згідно вироку суду, в результаті протиправних дій, що виразились у незаконній порубці дерев, на території об`єкту захисної лісосмуги, яка знаходиться по АДРЕСА_1 , на території Краматорської міської ради, розташованої по координатах 48°°39'54"Пн 37оо29'30"Сх, здійснили незаконну порубку, що заподіяло істотну шкоду лісу, яка виражається у погіршенні природного складу лісу, його якості та захищеності, а також погіршення інших екологічних властивостей лісу та призвело до виникнення труднощів у відтворенні та залісенні лісу на ділянці здійснення його незаконної порубки, а також завдало матеріальну шкоду державі в особі Краматорської міської ради у розмірі 71 783 грн. 30 коп.
Згідно розрахунку шкоди Державної екологічної інспекції у Донецькій області, проведеного у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 на підставі даних викладених у протоколі огляду місця події від 27.10.2017 року, внаслідок незаконної рубки лісу навколишньому природному середовищу завдана істотна шкода, яка включає в себе матеріальну шкоду, а саме економічним інтересам держави завдано великі збитки у розмірі 71 783 грн. 30 коп.
Вказана шкода в добровільному порядку ОСОБА_1 не відшкодована.
Беручи до уваги те, що порушення природоохоронного законодавства України вчинено на території Краматорської міської ради, Краматорська міська рада є органом, уповноваженим здійснювати функції держави у спірних правовідносинах і, відповідно, є належним позивачем по даній справі.
Як встановлено, Краматорською міською радою не вжито жодних заходів, в тому числі представницького характеру, щодо захисту інтересів держави у даних спірних правовідносинах, а саме до відшкодування шкоди, завданої самовільною рубкою дерев, незважаючи на те, що факт самовільної рубки дерев мав місце у січні 2019 року.
Враховуючи те, що Краматорська міська рада, як орган місцевого самоврядування, не забезпечила відшкодування шкоди, заподіяної незаконною порубкою лісу, у прокурора наявні усі підстави для звернення із даною позовною заявою до суду.
З часу вчинення кримінального правопорушення і по даний час, Краматорська міська рада не звернулася до суду із позовом про стягнення завданих відповідачем збитків, що свідчить про неналежне здійснення нею захисту інтересів держави та є підставою для звернення прокурора з цим.
Тому просить стягнути з ОСОБА_1 шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення (незаконної порубки дерев у захисних та інших лісових насадженнях) в сумі 71 783 грн. 30 коп., з яких: 30% грошових стягнень до спеціального фонду Державного бюджету України, 70% грошових стягнень до спеціального фонду Краматорської міської ради.
Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 12.02.2021 року позовну заяву було прийнято до свого провадження та відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 26.02.2021 року на 08-40 годину.
Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 26.02.2021 року підготовче засідання було закрито та справу призначено до розгляду у судовому засіданні.
Представник позивача - Краматорської місцевої прокуратури Завадський С. в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив розглядати справу без участі представника Краматорської місцевої прокуратури, позовні вимоги підтримав, проти винесення заочного рішення суду не заперечував.
Представник Краматорської міської ради- Грін В.В. в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив розглядати справу без участі представника Краматорської місцевої прокуратури, позовні вимоги підтримав, проти винесення заочного рішення суду не заперечував.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причині неявки суд не повідомляв. Клопотання про відкладення розгляду справи від відповідача не надходило.
В установлений судом строк відповідач відзив на позовну заяву не надав, тому відповідно до ч.8 ст. 178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Частиною 1 статті 280 ЦПК України передбачено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність відповідача та ухвалити по справі заочне рішення.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні ним правовідносини.
Вироком Краматорського міського суду Донецької області від 30.06.2020 року, у справі № 234/1278/20, провадження № 1-кп/234/683/20, який набрав законної сили 31.07.2020 року, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України за фактом незаконної порубки 54 (п`ятдесяти чотирьох) сиро-ростучих дерев та призначено покарання у виді штрафу в розмірі 1000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 17000 (сімнадцять тисяч) грн. Доведеними обставинами, викладеними в мотивувальній частині вироку, є те, що ОСОБА_1 23.01.2019 приблизно о 23 годині 00 хвилин на автомобілі марки «ВАЗ», моделі «2101» приїхав на територію полезахисної лісо-смуги, яка знаходиться неподалік від вул. Робоча, в м. Краматорську, на території Краматорської міської ради, розташованої по координатах 4839`54`` Пн 37 29`30`` СХ та з метою отримання дров, здійснив незаконну порубку 38 сироростучих дерев, чим спричинив істотну шкоду навколишньому природному середовищу у вигляді знищення певних видів дерев, а саме дерев породи «акація», чим погіршився породний склад, якість, захисні та водоохоронні властивості полезахисної лісо-смуги та екологічні властивості лісових насаджень, а також у вигляді збитків, які розраховані згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», що також завдало матеріальну шкоду державі в особі Краматорської міської ради у розмірі 71 783 гривні 30 копійок.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Вищезазначені установлені судом обставини за положеннями ст. 82 ЦПК України щодо цивільно-правових наслідків дій особи, стосовно якої ухвалено вирок суду в кримінальному провадженні, беруться до уваги в межах вирішення позову по даній справі і зібраних по ній доказів в сукупності.

При винесені вироку Краматорським міським судом Донецької області від 30.06.2020 року питання про відшкодування спричиненої шкоди вирішено не було.

Згідно з листом Краматорської міської ради № 01-29/6092 від 10.09.2020 року, Краматорська міська рада не зверталась до суду з цивільним позовом про відшкодування з ОСОБА_1 матеріальної шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення у розмірі 71 783,30 грн.

Відповідно до інформації Міжміського управління у містах Краматорську та Дружківці ГУ Держгеокадастру у Донецькій області № 0-5-0.241-82/108-19 від 22.02.2019 року, лісосмуга, яка розташована близько 1 км вул. Робоча с. Малотаранівка в м. Краматорськ знаходиться на території Краматорської міської ради.

З довідки Державної екологічної інспекції у Донецькій області щодо проведення заходів державного контролю додержання вимог природоохоронного законодавства, видно, що відповідно до ст.20-2 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» на підставі листа Краматорської міської прокуратури, проведено документальне обстеження матеріалів кримінального провадження № 0000319 щодо незаконної порубки та встановлено, що навколишньому природному середовищу завдана істотна шкода, яка включає в себе матеріальну шкоду, а саме економічним інтересам держави завдано великі збитки у розмірі 71 783 грн. 30 коп.

Згідно ст. ст.12,13,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи дотримуючись принципів диспозитивності та змагальності сторін. Суд розглядає справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 13 Конституції України, природні ресурси є об`єктами права власності Українського народу.

Згідно зі ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Недотримання громадянами вимог природоохоронного законодавства негативно впливає, зокрема, на стан природних ресурсів України, чим завдається пряма шкода державі.

Згідно зі статтею 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державний контроль за охороною, захистом, використанням та відтворенням лісів здійснюється Кабінетом Міністрів України, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, органами виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань лісового господарства та з питань охорони навколишнього природного середовища, іншими органами виконавчої влади у межах повноважень, визначених законом.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокуратурою інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

У рішенні Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі № 1-1/99 зазначено, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, тому прокурор, у кожному конкретному випадку, з посиланням на законодавство, самостійно визначає, в чому саме відбулося, чи може відбутися, порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначають з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Відповідно до ч. 3 ст. 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор, серед іншого, звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами.

Відповідно до ст. 1 Лісового кодексу України, ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місце розташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно- гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах.

Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Відповідно до ст. 3 Лісового кодексу України - ліси України є національним багатством і підлягають державному обліку та охороні.

Ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника па ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.

Відповідно до ст. 65 Лісового кодексу України, використання лісових ресурсів може здійснюватися в порядку загального і спеціального використання. За ч. 1 ст. 69 цього Кодексу спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.

Ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України передбачено, що відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.

Згідно зі ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» (далі Закон), ліс, як природний ресурс загальнодержавного значення, підлягає державній охороні і регулюванню на всій території України.

Відповідно до ст. 3 Закону, основними принципами охорони навколишнього природного середовища є компенсація шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 40 Закону, використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» №17 від 10.12.2004, порубка дерев і чагарників визнається незаконною, якщо вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; здійснена до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено.

Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Відповідно до вимог ст. 66 Конституції України, ст. ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» кожен, хто заподіяв шкоду навколишньому природному середовищу, повинен відшкодувати шкоду у повному обсязі.

Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч. 1 ст. 1166 ЦК України).

Статтею 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», передбачено, що одним з джерел формування державного та місцевого фондів охорони навколишнього природного середовища, які утворюються у складі державного та відповідного місцевого бюджету, є частина грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством.

Відповідно до пункту 18 постанови Пленуму Верховного Суду України № 17 від 10.12.2004 року «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» у справах про лісопорушення розмір шкоди обчислюється за відповідними таксами.

Згідно зі статтею 107 Лісового кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Пунктом 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України встановлено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України передбачено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Враховуючи, що вина ОСОБА_1 у заподіянні шкоди державі внаслідок вчинення кримінального правопорушення (незаконної порубки дерев та інших лісових насадженнях), у розмірі 71 783,30 грн., є доведеною, з врахуванням встановлених обставин та досліджених доказів, суд визнає позов обґрунтованим та приходить до висновку, що позовні вимоги щодо стягнення з ОСОБА_1 майнової шкоди підлягають задоволенню.

Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягають стягненню на користь держави судовий збір в сумі 2 270,00 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4,12,13,56, 80,81, 82, 141,263,265, 280, 354 ЦПК України, Лісовим кодексом України, Бюджетним кодексом України, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву в.о керівника Краматорської місцевої прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Краматорської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення (незаконної порубки дерев та інших лісових насадженнях)- задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення (незаконної порубки дерев у захисних та інших лісових насадженнях) в сумі 71 783 грн. 30 коп., з яких: 30% грошових стягнень до спеціального фонду Державного бюджету України, та 70% грошових стягнень до спеціального фонду Краматорської міської ради (Код бюджетної класифікації (грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності) спеціального фонду місцевого бюджету Краматорської міської ради - 24062100; розрахунковий рахунок: НОМЕР_1 ).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , на користь держави судовий збір у сумі 2 270,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Донецького апеляційного суду через Краматорський міський суд, протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Рішення ухвалене в нарадчій кімнаті й надруковано в одному екземплярі.

Суддя Краматорського міського суду А. В. Бакуменко