"15" липня 2021 р. Справа № 363/2365/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2021 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Рудюка О.Д.,

за участю секретаря Андрєєвої О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вишгороді в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Комплекс Агромарс» третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головне управління Держпраці у Київській області про проведення обов`язкової індексації заробітної плати і компенсації її втрат, через невиплату адміністрацією підприємства за період 2004-2017 роки та стягнення належної суми індексації заробітної плати і компенсації втрат заробітної плати за період 2004-2017 роки,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 19 червня 2017 року звернувся до Вишгородського районного суду Київської області з позовною заявою про проведення обов`язкової індексації заробітної плати і компенсації її втрат, через невиплату адміністрацією підприємства за період 2004-2017 роки та стягнення належної суми індексації заробітної плати і компенсації втрат заробітної плати за період 2004- 2017 роки.

Ухвалою від 27 червня 2017 року відкрито провадження у справі та призначено до судового розгляду.

22 січня 2018 року ухвалою суду продовжено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 23 березня 2018 року призначено по справі судово-бухгалтерську експертизу, провадження у справі зупинено до отримання судом висновку експерта.

28 жовтня 2019 року ухвалою суду провадження по справі поновлено та призначено судове засідання.

В судові засідання, призначені судом на 23 квітня 2020 року, 17 липня 2020 року, 29 жовтня 2020 року, 05 травня 2021 року та 15 липня 2021 року позивач повторно не з`явився, про поважність причин не явки суд не повідомляв, із заявою про розгляд справи у відсутність позивача, до суду не звертався, що було підставою перенесення розгляду справи.

Про день, час та місце судових засідань, за вказаною у позовній заяві адресою повідомлявся в установленому законом порядку, а також за допомогою SMS повідомлення.

Крім того, представник позивача в судові засідання, призначені судом на 23 квітня 2020 року, 17 липня 2020 року, 29 жовтня 2020 року, 05 травня 2021 року та 15 липня 2021 року повторно не з`явився. Разом з тим, представником позивача подавались до суду клопотання від 14 липня 2020 року, 05 травня 2021 року та від 15 липня 2021 року про відкладення розгляду справи на більш пізній строк.

Однак, враховуючи те, що представник позивача неодноразово подавав клопотання про відкладення розгляду справи, на підтвердження поважності причин неявки до суду, доказів не подавав, отже відсутні підстави для перенесення розгляду справи визначені статтею 223 ЦПК України.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 24.11.2011 року у справі «Загородній проти України», заява №27004/06 суд зазначив, що особа, проти якої висунуті кримінальні обвинувачення, яка не бажає захищатись особисто, повинна бути в змозі скористатись юридичною допомогою за власним вибором (рішення від 16.04.2009 року у справі «Ханжевачкі проти Хорватії» (Hanzevadki v. Croatia), заява №17182/07, п.21).

Крім того, в рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини встановлено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Системний аналіз норми процесуального закону свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Отже, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки). Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом.

У зв`язку із наведеним вище, враховуючи, що позивач та його представник повторно не з`явились у судові засідання без поважних причин, що потягло за собою невиправдане затягування розгляду справи, із заявою про розгляд справи у відсутність позивача, останній до суду не звертався, суд приходить до висновку про те, що поданий позов підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись статтями 257, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Комплекс Агромарс» третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головне управління Держпраці у Київській області про проведення обов`язкової індексації заробітної плати і компенсації її втрат, через невиплату адміністрацією підприємства за період 2004-2017 роки та стягнення належної суми індексації заробітної плати і компенсації втрат заробітної плати за період 2004-2017 роки залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту їх підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Суддя О.Д.Рудюк