Справа № 143/175/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.07.2021 року м. Погребище

Погребищенський районний суд Вінницької області

в складі:

головуючого - судді Сича С.М.,

з участю секретаря Огородник Н.А.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Погребище Вінницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Погребищенської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

Встановив:

18 лютого 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із вказаною позовною заявою, в якій просить визначити їй додатковий строк в один місяць для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Мончин, Вінницького району, Вінницької області померла її мати ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим виконавчим комітетом Мончинської сільської ради Погребищенського району Вінницької області, актовий запис №11.

За життя ОСОБА_2 було складено на імя ОСОБА_1 заповітне розпорядження, яким вона заповіла цілий житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами та присадибні земельні ділянки, які розташовані по АДРЕСА_1 .

Наразі, звернувшись до державного нотаріуса Погребищенського району нотаріального округу Вінницької області з наміром прийняти спадщину, останній вказав їй, що нею пропущений строк для прийняття спадщини, передбачений ч. 1 ст. 1270 ЦК України.

У зв`язку з пропуском вказаного строку державним нотаріусом їй було відмовлено у прийнятті відповідної заяви та рекомендовано звернутися до суду.

Вважає, що причини пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними, оскільки протягом шести місяців з дня відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 їй не було відомо про складання останньою заповіту на її користь. Крім того, пропущений нею строк на подання означеної заяви є незначним.

За таких обставин та з метою захисту своїх спадкових прав вона змушена звернутися із цим позовом до суду.

Позивачка в судове засідання не з`явилася, проте через канцелярію суду подала заяву, в якій просить судове засідання проводити без її участі. Позовні вимоги підтримує, просить позов задовольнити (а.с. 29).

Представник Погребищенської міської ради О.Жмурчук в судове засідання не з`явилася, проте через канцелярію суду подала заяву, в якій просить судове засідання проводити без її участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі (а.с. 131).

Від сторін надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності, що відповідає вимогам ч. 3 ст. 211 ЦПК України, у зв`язку з чим в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З`ясувавши позиції сторін та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що визнання представником відповідача позову слід прийняти, а позов задовольнити, виходячи із наступного.

За змістом ч. 1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Згідно із ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

У відповідності до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 03.06.2020 року виконавчим комітетом Мончинської сільської ради Погребищенського району Вінницької області, актовий запис №11(а.с. 8). На день смерті вона була зареєстрована та проживала в АДРЕСА_1 (а.с. 20).Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, яку позивачка

ОСОБА_1 має намір прийняти, проте не може скористатись своїм правом, оскільки своєчасно не подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори.

Звертаючись із позовом до суду, позивачка посилалась на те, що вона вчасно не подала заяву про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що їй стало відомо про заповіт, який склала Краснюк О.Ф., після спливу шестимісячного строку з дня відкриття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Як роз`яснено в пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Ураховуючи те, що позивачка була позбавлена можливості звернутися до нотаріального органу із заявою про прийняття спадщини, оскільки вона не знала про існування заповіту, складеного спадкодавцем ОСОБА_2 , то причини пропуску нею строку на прийняття спадщини суд вважає поважними, що відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Крім того, за змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тобто Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Отже, вирішуючи питання про визначення спадкоємцеві додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, суд має враховувати принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Такий висновок узгоджується із правовою позицією, викладеною в постанові Верховного Суду від 17.10.2018 року у справі №681/203/17.

В контексті обставин справи та беручи до уваги визнання позову представником Погребищенської міської ради, який як орган місцевого самоврядування наділений повноваженнями розпоряджатися майном територіальної громади, до якої може перейти право власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_2 у разі визнання його судом відумерлою спадщиною, суд вважає, що визначення позивачу додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця буде відповідати принципу пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

При цьому суд констатує, що, зважаючи на наведене, визнання позову представником відповідача не суперечить закону та не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб.

Відповідно до ст. ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

В силу ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Ураховуючи принцип диспозитивності цивільного судочинства, та беручи до уваги те, що позивачка бажає судові витрати, пов`язані з розглядом справи, залишити за собою, суд не вбачає підстав стягувати із відповідачів на користь позивачки сплачений нею судовий збір.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 10, 12, 13, 200, 206, 247, 258, 259, 263-265, 354, 355 ЦПК України суд, -

Вирішив:

Прийняти визнання позову представником відповідача Погребищенської міської ради Жмурчук Оленою Миколаївною.

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_2 після смерті ОСОБА_2 , - один місяць з дня набрання рішенням законної сили.

Сторони по справі:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , проживає: АДРЕСА_2 ;

Відповідач: Погребищенська міська рада (м.Погребище, Вінницька область. вул. Б.Хмельницького,77 ), Код .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Вінницького апеляційного суду через Погребищенський районний суд Вінницької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя