УХВАЛА

21 липня 2021 року м. Кропивницький

справа № 404/2104/17

провадження № 22-ц/4809/972/21

Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Мурашка С.І. (головуючий, суддя-доповідач), Карпенка О. Л., Чельник О.І.

за участі секретаря Діманової Н.І.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

треті особи - приватний нотаріус Кіровоградського міського нотаріального округу Панчишина Світлана Станіславівна, приватний нотаріус Кіровоградського міського нотаріального округу Кріпкий Юрій Васильович,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому клопотання адвоката Мельніченка Віталія Андрійовича, який представляє інтереси ОСОБА_1 , про призначення повторної комісійної посмертної судово-психіатричної експертизи у цивільній справі за апеляційною скаргою адвоката Мельніченка Віталія Андрійовича, який представляє інтереси ОСОБА_1 , на рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16 березня 2021 року у складі судді Павелко І.Л. і

В С Т А Н О В И В:

В квітні 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 та просила визнати недійсним заповіт ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складений на користь ОСОБА_2 , який було посвідчено приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Панчишиною С.С. 29 квітня 2013 року.

Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16 березня 2021 року в задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі адвокат Мельніченко В.А., який представляє інтереси ОСОБА_1 , просить скасувати рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16 березня 2021 року та ухвалити нове, яким задовольнити позов.

Разом з апеляційною скаргою представник позивача адвокат Мельніченко В.А. подав до суду клопотання, в якому просить призначити повторну комісійну посмертну судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручити експертам Комунального некомерційного підприємства «Черкаська обласна психіатрична лікарня Черкаської обласної ради», та на вирішення якої поставити питання:

- чи була здатна ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , правильно сприймати обставини, що мали відношення до складання та підписання заповіту від 29 квітня 2013 року?

- чи була здатна ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними станом на 29 квітня 2013 року під час складання та підписання заповіту?

Клопотання мотивоване тим, що в матеріалах справи наявні два протилежні висновки експерта, за наявності яких судом першої інстанції не вирішувалося питання про доцільність призначення повторної комісійної посмертної судво-психіатричної експертизи для встановлення істини по справі.

Суд першої інстанції безпідставно при прийнятті оскаржуваного рішення поклав в основу висновок, складений Київським міським центром судово-психіатричної експертизи, таким чином без належного обґрунтування надав перевагу одному доказу над іншим.

Зокрема у висновку Київського міського центру судово-психіатричної ескпертизи № 296 покази свідків не узгоджуються з медичною документацією та не взято до уваги покази всіх свідків, а тому вказаний висновок є необґрунтованим та суперечить іншим обставинам справи та викликає сумнів в його правильності, а також є таким, що ґрунтується на припущеннях.

Заслухавши представника позивача адвоката Мельніченка В.А., який підтримав клопотання, думку представника відповідача адвоката Звіздуна А.М., який заперечував проти задоволення клопотання, суд вважає, що в задоволенні клопотання необхідно відмовити, з огляду на таке.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1)для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити необхідні обставини неможливо;

2) сторонами ( стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Підстави для обов`язкового призначення експертизи судом визначені ст. 105 ЦПК України.

За приписами ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Статтею 148 ЦПК України передбачено, що комісійна експертиза проводиться не менш як двома експертами одного напряму знань. Якщо за результатами проведених досліджень думки експертів збігаються, вони підписують єдиний висновок. Експерт, не згодний з висновком іншого експерта (експертів), дає окремий висновок з усіх питань або з питань, які викликали розбіжності.

Відповідно до вимог ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом з іншими доказами за правилами, встановленими ст. 89 цього Кодексу.

За приписами ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Висновок експерта як, один із можливих доказів, повинен відповідати вимогам статті 77 ЦПК України щодо належності доказів, тобто, повинен містити інформацію щодо предмета доказування.

Матеріалами справи підтверджується, що відповідно до копії заповіту від 29 квітня 2013 року, зареєстрованого в реєстрі за № 2073 та посвідченого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Панчишиною С.С., ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заповіла частку житлового будинку ОСОБА_2 (том 1 а.с. 90).

Вказаний заповіт оспорюється ОСОБА_1 , яка вважає, що на час складення оскаржуваного заповіту ОСОБА_3 в силу своїх вікових змін та хвороб не усвідомлювала значення своїх дій і не могла керувати ними, а також діяла під впливом матері відповідача, а тому волевиявлення заповідача не відповідало її дійсній волі.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16 квітня 2018 року задоволено клопотання представника позивача та призначено посмертну судову психіатричну експертизу, проведення якої доручено експертам Комунального заладу «Кіровоградська обласна психіатрична лікарня» та на вирішення якої поставлено питання:

- чи була здатна ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 правильно сприймати обставини, що мали відношення до складання та підписання заповіту від 29.04.2013;

- чи була здатна ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними станом на 29.04.2013 під час складання та підписання заповіту (том 2 а.с. 97).

За наслідками проведення вказаної експертизи КНЗ «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» надіслала висновок судово-психіатричного експерта № 100, згідно якого комісія прийшла до висновку, що ОСОБА_3 не була здатна правильно сприймати обставини, що мали відношення до складання та підписання заповіту від 29 квітня 2013 року, не була здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними (том 2 а.с. 169-172).

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16 серпня 2019 року, суд першої інстанції, керуючись ст. 113 ЦПК України для об`єктивності в прийнятті висновку вказаної експертизи, задовольнив клопотання представника відповідача адвоката Звіздуна А.М.та призначив повторну посмертну судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручив Київському міському центру судово-психіатричної експертизи, та на вирішення якої поставив питання:

-чи була здатна ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 правильно сприймати обставини, що мали відношення до складання та підписання заповіту від 29.04.2013;

-чи була здатна ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними станом на 29.04.2013 під час складання та підписання заповіту (том 2 а.с. 223-224).

За наслідками проведення вказної експертизи Київський міський центр судово-психіатричної ескпертизи надіслав до суду висновок судово-психіатричного експерта від 21.05.2020 № 296, відповідно до якого, під час підписання та складання заповіту 29.04.2013 ОСОБА_3 виявляла ознаки «Органічного ураження головного мозку судинного генезу з церебрастенічним синдромом» і за своїм психічним станом усвідомлювала значення своїх дій та могла керувати ними (том 3 а.с. 88-92).

Суд першої інстанції рішенням від 16 березня 2021 року, відмовляючи в задоволенні позову, проаналізувавши обидва висновки експертів, дійшов до висновку, що висновок Київського міського центру судово-психіатричної експертизи від 21.05.2020 № 296 є правильним, повним, достатньо обґрунтованим, та таким що узгоджується з поясненнями позивача, свідків, матеріалами справи та медичною документацією (том 3 а.с. 171-175).

Аналізуючи подане адвокатом Мельніченком В.А. клопотання про призначення повторної комісійної посмертної судово-психіатричної експертизи, суд приходить до висновку, що представником позивача не було доведено того, що висновок Київського міського центру судово-психіатричної експертизи від 21.05.2020 № 296 є необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи.

Посилання представника позивача в клопотанні на те, що експертами Київського міського центру судово-психіатричної експертизи не взято до уваги всіх показів всіх свідків, спростовуються змістом висновкуКиївського міського центру судово-психіатричної експертизи від 21.05.2020 № 296, з якого вбачається, що експертами було надано повну оцінку усім показам свідків у взаємозв`язку з іншими даними.

Крім того, вказане не є достатньою підставою для визнання необгрунтованим висновку експерта, адже покази свідків в контексті п. 3 ст. 76 ЦПК України, є окремим процесуальним засобом доказування, відмінним від висновку експертів, а тому суд може надавати оцінку вказаному доказу окремо у взаємозв`язку з іншими доказами при вирішенні справи по суті.

В клопотанні не вказано, в чому саме виявилися порушення експертами методики проведення експертних досліджень, а тільки є посилання на наукову літературу.

Будь-яких інших обґрунтованих доводів щодо неповноти або суперечності висновку Київського міського центру судово-психіатричної експертизи від 21.05.2020 № 296 представник апелянта не зазначив.

Судом не встановлено очевидної необґрунтованості вказаного висновку судово-психіатричної експертизи чи його невідповідності іншим матеріалам справи.

З огляду на викладене клопотання про призначення повторної комісійної посмертної судово-психіатричної експертизи задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 103, 111, 113 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання адвоката Мельніченка Віталія Андрійовича, який представляє інтереси ОСОБА_1 , про призначення повторної комісійної посмертної судово-психіатричної експертизи залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 26.07.2021.

Головуючий суддя С. І. Мурашко

Судді О.Л. Карпенко О.І. Чельник