Справа № 572/2989/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 лютого 2021 року Сарненський районний суд Рівненської області

в складі: головуючого судді - ВЕДЯНІНОЇ Т.О.

при секретарі - ВОЗНЮК М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Сарни цивільну справу №572/2989/20 за позовом ОСОБА_1 до КЛЕСІВСЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_3 звернулась до суду із позовною заявою до Клесівської селищної ради, в якій просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька, ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнавши поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Відповідно до поданої позовної заяви позивачем зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_4 , який на момент смерті був зареєстрований та проживав по АДРЕСА_1 . Після смерті батька, ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишилась спадщина, на яку претендує позивач ОСОБА_3 . Однак, позивач не має можливості оформити на себе спадщину, яка залишилась після смерті батька, так як нею був пропущений визначений законодавством строк для подання заяви про прийняття спадщини, через що позивач звернулась із даним позовом до суду. В обґрунтування заявлених вимог позивачем зазначено, що причинами пропуску строку прийняття спадщини є те, що позивач не обізнана із вимогами законодавства в частині спадкування, крім цього, не мала правовстановлюючих документів на спадкове майно, які зберігались у ОСОБА_5 , із якою на момент смерті проживав однією сім`єю батько, що, на думку позивача, є поважними причинами пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В судовому засіданні позивач підтримала заявлені позовні вимоги, в подальшому подала письмову заяву, якою підтримала вимоги, просить їх задоволити.

Представник відповідача Клесівської селищної ради Сарненського району Рівненської області, у судове засідання не з`явився. В судове засідання відповідачем в особі Клесівського селищного голови подано письмову заяву, відповідно до якої відповідач не має заперечень щодо вимог ОСОБА_3 .

Представником відповідача заявлено клопотання про розгляд справи у відсутності представника відповідача, яке судом задоволено.

Залучена судом до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_5 подала суду письмову заяву, відповідно до якої остання просила проводити розгляд справи у її відсутність, оскільки не має заперечень проти вимог позивача.

Інших клопотань сторонами заявлено не було.

Правовідносини, з приводу яких виник спір є правовідносинами щодо здійснення прав на спадкування. Вказані правовідносини регулюються нормами ЦК України.

Відповідно до ст.ст.1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщина) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Позивач посилається на ті обставини, що після смерті батька залишилось спадкове майно.

Таким чином, вказане майно, за його наявності, згідно із вимогами ст.1218 ЦК України входить до складу спадщини після смерті власника.

Позивач ОСОБА_3 , є дочкою ОСОБА_4 , що встановлено із копії повторно виданого свідоцтва про її народження (серії НОМЕР_1 від 22 березня 2007 року); прізвище позивачем змінено з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 » внаслідок реєстрації шлюбу із ОСОБА_3 , що мало місце 15 березня 2005 року та підтверджено дослідженою судом копією свідоцтва про одруження.

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у с.Карасин Сарненського району Рівненської області, що доводиться копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 31 жовтня 2017 року.

Таким чином, позивач ОСОБА_3 , згідно із вимогами ст.1261 ЦК України, якою визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки - є спадкоємцем першої черги спадкування за законом після смерті батька.

Однак, відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Для прийняття спадщини ч.1 ст.1270 ЦК України встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Позивач зазначає, що у строк, визначений законодавством, вона не подала до нотаріальної контори відповідну заяву про прийняття спадщини за законом.

Крім цього, із довідки, виданої Клесівською селищною радою Сарненського району за №570 від 10 вересня 2020 року, встановлено, що позивач не проживала із спадкодавцем на момент смерті, оскільки ОСОБА_4 , відповідно до вказаного документу, дійсно був зареєстрований та проживав у АДРЕСА_1 , із ним була зареєстрована та проживала ОСОБА_5 .

Таким чином, судом встановлено, що позивачем не було своєчасно подано заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом статті 1271 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 ст.1271 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо : 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви, 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Вказана правова позиція висловлена судовою палатою у цивільних справах Верховного суду України, висловленій при розгляді справи № 6-1486цс15.

Крім цього, колегія суддів судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17, провадження №61-38298св18 зазначила, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Із змісту позовної заяви та пояснень позивача судом встановлено, що позивачем не було своєчасно подано заяву про прийняття спадщини після смерті батька, без будь-якої поважної причини через необізнаність із нормами законодавства в цій частині.

Отже, в порушення вимог ст.81 ЦПК України, якою визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, позивачем не подано жодного доказу наявності у неї певних об`єктивних перешкод, які б завадили їй вчинити певні визначені законодавством дії з прийняття спадщини.

Таким чином, позивачем не обґрунтовано та не доведено наявність поважних причин, які б об`єктивно та непереборно перешкодили їй у поданні заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця.

З огляду на наведене вище, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_3 є необґрунтованими, а тому не підлягають до задоволення.

На підставі наведеного, ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ :

У задоволенні позову ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (жительки АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_3 ) до КЛЕСІВСЬКОЇ СЕЛИЩНОЇ РАДИ (смт.Клесів вул.Свободи,10, Сарненського району Рівненської області, ), третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 (жителька АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_4 ) про визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька, ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнавши поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини відмовити повністю, за безпідставністю позовних вимог.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з моменту проголошення. У разі оголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя: