Справа № 646/4497/21
№ провадження 2-о/646/116/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.07.21 року м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Благої І.С.,

за участю секретаря - Матвійчук В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Кізляк Ганна Іванівна, про встановлення родинних відносин,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою, в якій просить встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , є батьком ОСОБА_1 , що народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 і який записаний в її свідоцтві про народження як « ОСОБА_3 ».

В обґрунтування заяви зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є батьком заявника. В повторно виданому свідоцтві про народження заявника зазначено, що її батьком є ОСОБА_3 (українською мовою), а матір`ю - ОСОБА_4 . У подальшому при отриманні батьком паспорту громадянина України прізвище ОСОБА_5 (російською мовою) вказано як ОСОБА_5 (українською мовою). В паспорті батька та його пенсійному посвідчені його прізвище українською мовою зазначено як ОСОБА_5 . 21 січня 2003 року було видано свідоцтво про право власності на житло № НОМЕР_1 , а саме на квартиру АДРЕСА_1 , що належала на праві спільної сумісної власності ОСОБА_2 , ОСОБА_6 та ОСОБА_1 . Квартира була приватизована згідно з законом України «Про приватизацію державного житлового фонду». У вищевказаному свідоцтві про право власності на житло прізвище батьків заявника вказано як ОСОБА_5 , її прізвище - ОСОБА_7 . До заяви також додано копію довідки про реєстрацій місця проживання особи, де вказано, що ОСОБА_1 , що народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 з 16.05.2001 року і по теперішній час. Після смерті батька заявник звернулась до приватного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право власності на спадщину, що залишилась після смерті батька - ОСОБА_2 . Проте їй було відмовлено у зв`язку з тим, що є невідповідність у документах, які підтверджують факт родинних відносин між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . У відповідь на запит заявника, Українське бюро лінгвістичних експертиз надало Експертний висновок від 22 грудня 2020 року про ідентичність прізвищ, попри розбіжності в документах: у свідоцтві про народження ОСОБА_1 та свідоцтві про смерть ОСОБА_2 . Таким чином, прізвище ОСОБА_5 - ОСОБА_7 , через зближення в усному мовленні з наступним, перенесенням у офіційні документи, відрізняється написанням в документах заявника та в документах її батька однією літерою. Оскільки документально підтвердити факт того, що ОСОБА_2 є батьком заявника вона не має можливості, у неї виникла необхідність у зверненні до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин. Необхідність звернення до суду викликана тим, що без встановлення такого факту заявник не зможе отримати свідоцтво про право власності на спадщину, що залишилась після смерті батька.

Заявник в судове засідання не з`явилась, представник заявника подала заяву про проведення судового засідання за її відсутності, заяву підтримала.

Заінтересована особа в судове засідання не з`явилась, подала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Дослідивши надані докази у їх сукупності та взаємозв`язку, а також доводи позовної заяви, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що за даними паспорта № НОМЕР_2 заявник має наступні анкетні дані - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

У свідоцтві про народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яке видано українською мовою, зазначено, що її батьками є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 30 березня 2001 року.

З першої та другої сторінки копії паспорта серії НОМЕР_4 , виданого у 2001 році, вбачається, що він виданий на особу « ОСОБА_2 » - українською мовою та на « ОСОБА_2 » - російською. Місце реєстрації особи у паспорті зазначено як АДРЕСА_2 . 03.03.2010 року на ім`я ОСОБА_2 було видано пенсійне посвідчення серії НОМЕР_5 .

З першої та другої сторінки копії паспорта серії НОМЕР_6 , виданого у 1996 році, вбачається, що він виданий на особу « ОСОБА_6 » - українскою мовою та « ОСОБА_8 » - російською.

21 січня 2003 року Відділом приватизації житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Головного управління економіки та комунального майна Виконавчого комітету Харківської міської ради ОСОБА_2 та членам його сім`ї: ОСОБА_6 та ОСОБА_1 , було видано свідоцтво про право власності на житло № НОМЕР_1 , а саме на квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_7 , виданого 20.09.2012 року Червонозаводським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_6 було розірвано 12.08.2008 року.

Відповідно до копії довідки з місця проживання про склад сім`ї та прописку від 03.03.2015 року № 4559, за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстровані: власник « ОСОБА_2 », інший родич « ОСОБА_8 », дочка « ОСОБА_9 ». Прізвища, ім`я та по батькові вказаних осіб у довідці зазначені російською мовою.

Згідно з довідкою про реєстрацію місця проживання від 13.08.2020 року, за адрресою: АДРЕСА_2 , зареєстрована ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_2 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_8 , виданого 27.04.2020 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків).

Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Кізляк Г.І. від 02.07.2021 року № 67/02-31, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на грошові кошти та 1 / 3 частку у праві власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , що належала ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , у зв`язку з неможливістю встановлення факту родинних відносин між померлим та ОСОБА_1 .

Згідно з копією Експертного висновку № 056/2508-m, складеного 22.12.2020 року експертом Українського бюро лінгвістичних експертиз, прізвища ОСОБА_10 (свідоцтво про народження, запис ОСОБА_1 , батько ОСОБА_3 ; паспорт, запис ОСОБА_1 ) та ОСОБА_11 (свідоцтво про смерть, запис ОСОБА_2 ) попри розбіжності в документах, наданих для експертизи, а також в інших документах зазначених осіб, є ідентичними.

Проаналізувавши надані заявником докази в обґрунтування своїх доводів в сукупності, суд приходить до висновку, що розбіжності у написанні прізвища у вищезазначених документах виникли в результаті вільного перекладу, зробленого з російської на українську мову.

Пунктом 1 ч.1 ст. 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Слід зазначити, що родичами, в розумінні Цивільного процесуального кодексу є, зокрема, чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка.

Положеннями п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» встановлено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідно заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Згідно роз`яснень, що містяться у п. 2 абз. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Судом встановлено, що встановлення даного факту необхідно заявнику для оформлення спадщини після смерті батька.

Пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995р. передбачено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відповідно ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Суд, дослідивши всі наявні у справі докази та надавши їм належну оцінку, приходить до висновку, що заява є обґрунтованою, доведеною дослідженими доказами та такою, що підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.. 2, 12, 13, 19, 259, 263-265, 273, 293, 294, 315, 316, 319 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_4 , що виданий Червонозаводським РВ УМВС України в Харківській області 07 грудня 2001 року, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (свідоцтво про смерть серія НОМЕР_8 ) є батьком ОСОБА_1 , що народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 і який записаний в її свідоцтві про народження як ОСОБА_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, а якщо апеляційну скаргу подано- після закінчення апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення, а у разі його ухвалення за відсутності учасників справи- в той же строк з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Також апеляційна скарга на рішення суду може бути подана у відповідності з п. 15.5 Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України до Харківського апеляційного суду через Червонозаводський районний суд м. Харкова протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 29.07.2021 року.

Суддя І.С. Блага