Справа №:755/2013/21
Провадження №: 2-с/755/27/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"30" липня 2021 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді САВЛУК Т.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу, який видано Дніпровським районним судом міста Києва 04 лютого 2021 року за заявою Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про скасування судового наказу, який видано Дніпровським районним судом міста Києва 04 лютого 2021 року за заявою Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

28 липня2021 року вказану заяву, у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, було передано в провадження судді Савлук Т.В.

Вивчивши матеріали заяви про скасування судового наказу та долучені до неї додатки, суддя приходить до наступних висновків.

За правилами цивільного процесуального законодавства, заява про скасування судового наказу за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України, заява про скасування судового наказу має містити: найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; наказ, що оспорюється; зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України, заява про скасування судового наказу повинна містити зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Заявником у заяві про скасування судового наказу має бути зазначено не

лише про оспорення наказу, а й про обставини, які свідчать про повну чи часткову необґрунтованість вимог стягувача, а також посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти задоволення вимог.

За змістом поданої до суду заяви, заявником ОСОБА_1 висловлена незгода з процесуальним рішенням суду в частині визначення розміру заборгованості та меж відповідальності боржника за оплату за житлово-комунальні послуги, з урахуванням правового статусу житла, однак жодних посилань на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача, посилань на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача (відсутність/наявність заборгованості по сплаті за спожиті житлово-комунальні послуги, квитанції про їх оплату, звернення до стягувача для врегулювання спірних питань про оплаті за наданні послуги інше), до заяви не долучено, відповідно до переліку зазначених у додатках до заяви документів міститься квитанції про сплату судового збору та копія заяви про скасування судового наказу для вручення іншому учаснику цивільного процесу.

Суд звертає увагу заявника на дотримання вимог частини другої, четвертої, п`ятої статями 95 Цивільного процесуального кодексу, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Таким чином, копії будь-яких документів мають засвідчувати їх дійсність, оскільки мають бути виготовлені виключно з оригіналів цих документів. Отже, суд наголошує, що копії документів подаються до суду належно завіреними.

Крім того, до заяви не було надано копія судового наказу, що оспорюється у відповідності до п. 4 ч. 3 ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України, та не долучено докази, які підтверджують сам факт отримання боржником судового наказу з відміткою працівника поштового зв`язку про вручення кореспонденції від суду, що безпосередньо впливає на вирішення судом питання про дотримання строків звернення до суду з цією заявою.

Відповідно до ч.6 ст.170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

За наведених обставин, суддя приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу, який видано Дніпровським районним судом міста Києва 04 лютого 2021 року за заявою Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, не відповідає вимогам ч. 5 ст. 170 ЦПК України, тому підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 170, 260, 261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд-

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, який видано Дніпровським районним судом міста Києва 04 лютого 2021 року за заявою Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,- повернути без розгляду.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцять днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5 п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

С у д д я