Справа №295/8959/21
У х в а л а

23 липня 2021 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Перекупка І.Г., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом підприємства об`єднання громадян "Житомирське учбово-виробниче підприємство Українського товариства сліпих" до ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги, -

В С Т А Н О В И В :

Підприємство об`єднання громадян "Житомирське учбово-виробниче підприємство Українського товариства сліпих" звернулося до суду з позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 на користь Підприємства об`єднання громадян «Житомирське учбово-виробниче підприємство Українського товариства сліпих» заборгованості за надані житлово-комунальні послуги за період з 01.04.2020 року по 01.07.2021 року в розмірі 12844,40 грн.

Крім того, позивачем подано клопотання про звільнення підприємства об`єднання громадян "Житомирське учбово-виробниче підприємство Українського товариства сліпих" від сплати судового збору або зменшити розмір судового збору до 1,5% від ціни позову. В обґрунтування клопотання зазначено, що підприємство перебуває у дуже скрутному фінансовому становищі та немає можливості сплатити оплатити судовий збір в зв`язку з тим, що з 01.01.2021 призупинено фінансування об`єктів соціальної непромислової сфери «Житомирського УВП УТОС», зокрема гуртожитку, за бюджетною програмою.

Частиною 1 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

За змістом ч. 3 ст. 136 ЦПК України,з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд може своєю ухвалою за клопотанням сторони відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший із батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що відповідно до статті 8Закону України «Про судовий збір» та статті 82ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, судовий збір сам по собі не є перешкодою для доступу до суду і виконує низку функцій, в тому числі джерела фінансування судової системи та бар`єру від необґрунтованих претензій (Kupiec v. Poland, заява №16828/02).

Позивач до осіб, які зазначені у ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», не належить.

З урахуванням викладеного, того, що відстрочка, розстрочка, зменшення або звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, а також беручи до уваги, відсутність обґрунтувань та доказів на підтвердження того, що на час подачі позову майновий стан заявника перешкоджає сплатити судовий збір у встановленому законом порядку і розмірі, клопотання про звільнення від сплати суми судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору. Позовна заява не відповідає зазначеним вимогам.

Відповідно до п/п 1 п.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання юридичною особою позову майнового характеру підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом надання документу про сплату судового збору в розмірі 2270 грн. за подання позовної заяви майнового характеру у відповідності до Закону України «Про судовий збір», за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у Жит.обл/Богун. р-н/22030101

Код отримувача (ЄДРПОУ): 37976485

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Рахунок отримувача: UA0006831

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Найменування коду класифікації доходів бюджету:

Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050).

Виходячи з вищезазначеного і відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків. В разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258, 260 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання підприємства об`єднання громадян "Житомирське учбово-виробниче підприємство Українського товариства сліпих" про звільнення від сплати судового збору, відмовити.

Позовну заяву підприємства об`єднання громадян "Житомирське учбово-виробниче підприємство Українського товариства сліпих" до ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги, залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення копії ухвали суду для усунення зазначених в ній недоліків.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала в частині розміру судових витрат може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.Г. Перекупка