ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 296/7004/18
провадження № 2/753/5328/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" липня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Коренюк А.М.

з секретарем Сердюковій Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_2 про проведення засідання в режимі відеоконференції по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "Правекс Банк", Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма Поліські Зорі", ОСОБА_3 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал", Товариство з обмеженою відповідальністю "ПФМ Акцент", про визнання недійсними договору про відкриття кредитної лінії, договорів іпотеки, договору поруки та кредитного договору й витребування майна, та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма Поліські зорі" до Приватного акціонерного товариства "Правекс Банк", Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова взаємодопомога", треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтайм Капітал", ОСОБА_1 , про визнання договорів недійсним та витребування майна, -

ВСТАНОВИВ :

В провадженні суду з 2018 року знаходиться вказана справа з об`єднаними вимогами.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач в особі його представника ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою від 16 липня 2021 року, яка передана секретарем судового засідання судді 22 липня 2021 року в судомому засіданні про проведення судового засіданя, яке призначено на 12 год. 00 хв. 22 липня 2021 року, у режимі відеоконференції по вказаній справі.

Дослідивши клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції, суд вважає, що таке клопотання не підлягає задоволенню із наступних підстав.

Так, відповідно до ч.1 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обовязковою.

Відповідно до ч.2 ст. 212 ЦПК України учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за пять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно - телекомунікаційну систему (ч.2 ст. 212 ЦПК України).

Ризики технічної неможливості участі в відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання звязку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом.

З огляду на зазначені положення чинного законодавства, необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції визначається судом, що розглядає цивільну справу.

При цьому, виключний перелік випадків, у яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, процесуальним законом не визначений, у зв`язку з чим необхідність проведення судового засідання в режимі відеоконференції визначається у кожному окремому випадку, з урахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень учасників справи, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою.

Окрім того, призначення судового засідання у режимі відеоконференції має здійснюватись у виключних випадках, коли за об`єктивних причин учасник судового процесу позбавлений можливості брати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи.

Водночас, у поданому заявником клопотанні відсутні будь-які обґрунтування об`єктивних причин позбавлення заявника можливості брати участь у засіданні безпосередньо, окрім того, подане заявником клопотання без дотримання ч.2 ст. 212 ЦПК України, а саме - його копія не надіслана іншим учасникам справи.

Відтак, суд, навдавши правову оцінку клопотанню, як підставу проведення судового засіданя у режимі відеоконференції, наявності інституту представництва під час розгляду цивільної справи, з урахуванням обставин такої справи, її складності та потреби у наданні пояснень учасниками справи, відсутності наведених вагомих підстав особи завяника , який за станом здоров`я чи з інших незалежних від цієї особи причин та вагомих підстав не може бути присутнім у засіданні суду, поданим таким заявником рядом клопотань з процесуальних підстав, а також заяву про відкладення розгляду справи, й те, що в приміщені, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , в якому проводиться розгляд справи даним складом суду не обладнано системою відеоконференцзв"язку, у зв"язку із чим технічні пожливості не дозволяють провести засідання у такому режимі, наявні підстави для відмови у задоволення такого клопотання.

На підставі вищевикладеного, п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, ст. ст. 4, 212, 258 - 260 ЦПК ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 в особі її представника ОСОБА_2 про проведення засідання в режимі відеоконференції по вказаній цивільній справі, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

СУДДЯ: