Провадження № 2-з/638/184/21
УХВАЛА

Іменем України

16 березня 2021 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Латки І.П.,

за участю секретаря судового засідання Котельнікової А.Р.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові заяву ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_2 , про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про скасування рішення про державну реєстрацію права власності, третя особа - державний реєстратор Департаменту реєстрації Харківської міської ради Харківської області Шеховцова Маргарита Євгенівна,

в с т а н о в и в:

12 грудня 2019 року ОСОБА_3 звернувся до Дзержинського районного суду із позовом до ОСОБА_1 про скасування рішення про державну реєстрацію права власності, третя особа - державний реєстратор Департаменту реєстрації Харківської міської ради Харківської області Шеховцова Маргарита Євгенівна.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 16 грудня 2019 року (головуючий суддя Омельченко К.О.) позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження з повідомленням сторін про дату, час та місце судового засідання. Призначено підготовче судове засідання.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 березня 2021 року на підставі рішення зборів суддів та розпорядження керівника апарату суду № 02-06/398, виданого відповідно до наказу голови суду № 02-03/28 від 03 березня 2021 року про відрахування зі штату судді ОСОБА_4 у зв`язку зі смертю, справу розподілено судді Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_5 .

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 16 березня 2021 року позовну заяву прийнято до свого провадження суддею Латкою І.П.

15 березня 2021 року представником ОСОБА_1 - адвокатом Чумаком Романом Васильовичем подано заяву про зустрічне забезпечення позову, яка мотивована тим, що ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 16 грудня 2019 року, зміненою постановою Харківського апеляційного суду від 10 березня 2020 року, вжито заходи забезпечення позову шляхом заборони будь-якій особі вчиняти дії щодо відчуження нерухомого майна, а саме: квартири АДРЕСА_1 , до вирішення справи по суті. Заявник зазначає, що наявні підстави зустрічного забезпечення позову, передбачені п. 2 ч. 3 ст. 154 ЦПК України, а саме, що позивач ОСОБА_3 на день подання даної заяви відчужив усе своє майно, що може ускладнити або зробити неможливим виконання рішень суду про відшкодування збитків ОСОБА_1 , які можуть бути спричинені забезпеченням позову у випадку відмову у задоволенні позову. Водночас ОСОБА_1 може понести збитки у розмірі 8000 доларів США, що є еквівалентом 224480 грн, відповідно до умов попереднього договору купівлі продажу квартири АДРЕСА_1 від 02 лютого 2021 року.

Посилаючись на викладені обставини, ОСОБА_2 просив застосувати до ОСОБА_3 зустрічне забезпечення позову у вигляді внесення ним на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі 224480 грн.

Дослідивши заяву та додані до неї документи, дослідивши матеріали справи в обсязі, необхідному для встановлення фактичних обставин для вирішення даної заяви, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про зустрічне забезпечення позову з огляду на таке.

Судом встановлено, що ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 16 грудня 2019 року вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_1 та заборонено будь-яким особам вчиняти дії щодо відчуження нерухомого майна, а саме: квартири АДРЕСА_1 , до вирішення справи по суті (а.с. 17-18).

Постановою Харківського апеляційного суду від 10 березня 2020 року ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 16 грудня 2019 року змінено та вжито заходи забезпечення позову шляхом заборони будь-якій особі вчиняти дії щодо відчуження нерухомого майна, а саме: квартири АДРЕСА_1 , до вирішення справи по суті (виділені матеріали, а.с. 99-100).

Відповідно до ч. 1 ст. 154 ЦПК України cуд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Згідно ч. 6 ст. 154 ЦПК України питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України cуд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові;

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

З аналізу вказаних норм вбачається, що законом визначений вичерпний перелік підстав, за наявності хоча б одної із них, суд зобов`язаний вжити заходи зустрічного забезпечення позову. Так, суд вживає заходи зустрічного забезпечення позову або якщо позивач не має зареєстрованого місця проживання та майна на території України в достатньому розмірі, або якщо відповідач надасть суду докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідачу.

З матеріалів справи вбачається і не оспорюється сторонами, що позивач ОСОБА_3 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , таким чином відсутні підстави для застосування зустрічного забезпечення позову, передбачені п. 1 ч. 3 ст. 154 ЦПК України.

Відповідно до вимог пункту 2 ч. 3 ст. 154 ЦПК України cуд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Окрім того, відповідно до ч. 3 ст. 12, ч .1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Разом з тим, відповідачем не надано до суду доказів наявність підстав, існування яких зобов`язує суд застосувати зустрічне забезпечення позову.

З дослідженого Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 11 березня 2021 року, доданого до заяви про зустрічне забезпечення позову, не вбачається, що ОСОБА_3 вчиняє активні дії щодо відчуження майна чи будь-які інші дії, що можуть в майбутньому ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідачу, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, оскільки відсутні будь-які дані щодо відчуження ОСОБА_3 майна як після відкриття провадження у справі, тобто з 16 грудня 2019 року, так і після винесення постанови Харківського апеляційного суду від 10 березня 2020 року про забезпечення позову.

Суд наголошує, що відповідно до положень ч. 3 ст. 12, ч. 3 ст. 154 ЦПК України відповідач повинен довести суду належними та допустими доказами, що позивач вчиняє активні дії щодо відчуження майна, а також інші дії, які спрямовані на умисне ускладнення або унеможливлення виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідачу, завданих забезпеченням позову, у разі відмови у позові.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про відмову ОСОБА_2 у задоволенні заяви про зустрічне забезпечення позову.

Керуючись ст. 12, 81, 154, 261, 353 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Залишити без задоволення заяву ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_2 , про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про скасування рішення про державну реєстрацію права власності від 08 травня 2019 року, третя особа - державний реєстратор Департаменту реєстрації Харківської міської ради Харківської області Шеховцова Маргарита Євгенівна.

Із урахуванням пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції, яка набрала чинності 15.12.2017) ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено 16 березня 2021 року.

Суддя І.П. Латка