Справа № 496/2813/21
Провадження № 2/496/1646/21
У Х В А Л А

29 червня 2021 року Суддя Біляївського районного суду Одеської області Пендюра Л.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Хлібодарська селищна рада про усунення перешкод у здійсненні права на приватизацію земельної ділянки та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду з позовом, в якому просить усунути перешкоди у здійсненні нею права на приватизацію земельної ділянки АДРЕСА_1 , надати їй право на погодження та затвердження виготовленої землевпорядною організацією технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж вказаної земельної ділянки в натурі, а також зобов`язати відповідачку демонтувати обмостку її гаражу з боку ділянки АДРЕСА_1 .

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до висновку про необхідність залишення її без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування, а пунктами 4, 5 частини 3 вказаної статті встановлено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи судового захисту свого права, свободи чи інтересу, які повинні формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти з настанням яких сторони вступають між собою у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстав позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами. Тобто в позовній заяві має міститись посилання, зокрема, на те, до кого пред`явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред`явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред`явлення.

Однак, для суду є незрозумілим пункт перший позовних вимог, оскільки позивачкою не конкретизовано зміст позовних вимог.

Так, позивачка просить усунути перешкоди у здійсненні права на приватизацію земельної ділянки, однак не вказує, які саме перешкоди вона просить усунути, яким чином слід їх усунути та які дії при цьому повинна зробити відповідачка, до якої пред`явлена ця вимога, тобто вказана позовна вимога не містить способу захисту прав.

Далі, в цій же вимозі позивачка одночасно просить надати їй право на погодження та затвердження виготовленої землевпорядною організацією технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж вказаної земельної ділянки в натурі, водночас не зазначає, хто повинен погодити та затвердити їй технічну документацію, яким чином це має бути зроблено, а так само знову не вказує, які дії при цьому повинна зробити відповідачка, до якої пред`явлена ця вимога.

З огляду на вищевикладене, позивачці необхідно уточнити суть позовних вимог, а саме чітко викласти прохальну частину позову та визначити склад осіб, які братимуть участь у справі.

Недотримання обов`язкових вимог до змісту позовної заяви є перешкодою до відкриття провадження у справі.

У відповідності до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Однак, позивачкою до позовної заяви не надано будь-яких доказів, які підтверджують відмову відповідачки добровільно демонтувати обмостку її гаражу з боку ділянки АДРЕСА_1 .

Суд наголошує, що згідно з чинним законодавством зазначення доказів, на підтвердження кожної обставини позову щодо порушення прав позивача є обов`язковими для особи, яка пред`являє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

Крім цього, позивачкою у справі зазначено третю особу Хлібодарську селищну раду, проте статтями 52, 53 ЦПК України визначено статус третіх осіб, а саме які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору.

Разом з тим, позивачкою не визначено відповідний до ЦПК України статус третьої особи, що є порушенням вимог ч. 6 ст. 175 ЦПК України та унеможливлює в подальшому участь особи, яка не має визначеного статусу, в цивільному процесі.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що в поданій позивачкою позовній заяві не викладені обставини, якими позивачка обґрунтовує своє право вимоги відповідно до норм матеріального права, а тому не визначено характер позову та не окреслено його предмет, який би характеризував те, на що спрямований позов, тобто, які саме права позивачки порушені відповідачкою, який характер мають правовідносини, що виникли між сторонами з приводу даного спору, якими правовими нормами вони регулюються та яким чином передбачені шляхи їх поновлення, враховуючи, що ст. 16 ЦК України визначений перелік способів захисту порушених прав та інтересів осіб, а право на звернення до суду відповідно до ст. 4 ЦПК України має особа, яка звертається за захистом своїх порушених прав або охоронюваних законом інтересів.

Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову, а за вказаних обставин для судового розгляду позивачкою не визначені ні суть позовних вимог, ні їх правові підстави, що позбавляє можливості з`ясувати предмет спору та межі доказування.

Оскільки суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних зв`язків, то лише за умови зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 175 ЦПК України є підстави для відкриття провадження у справі.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Частиною 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивачка заявляє три вимоги немайнового характеру, однак, в порушення вимог ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», надає суду платіжне доручення про сплату судового збору лише за одну вимогу.

Таким чином, позивачці слід доплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру у розмірі 1816 грн. та надати суду оригінал квитанції про його сплату.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачці строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175-177, 185 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Хлібодарська селищна рада про усунення перешкод у здійсненні права на приватизацію земельної ділянки та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити позивачці, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк заява буде визнана неподаною та повернута відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга протягом п?ятнадцяти днів з дня її отримання до Одеського апеляційного суду через Біляївський районний суд Одеської області.

Суддя Л.О. Пендюра