печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2021 року Печерський районний суд м. Києва

головуючий судя Батрин О.В.

секретар судового засідання Габрись О.М.,

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

відповідач: ОСОБА_2

третя особа 1: Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві

третя особа 2: Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна»

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву позивача ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення - роз`яснення ухвали суду від 29 березня 2021 року,

В С Т А Н О В И В :

До суду звернулась позивача ОСОБА_1 із заявоюпро встановлення факту, що має юридичне значення - роз`яснення ухвали суду від 29 березня 2021 року та просила роз`яснити чому судом в увалі про витребування доказів не зазначено про витребування витягу зі Спадкового реєстру щодо померлого ОСОБА_3 .

До судового засідання учасники справи не з`явились, у зв`язку з чим суд розглянув заяву у їх відсутність відповідно до ч. 3 ст. 271 КК України.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви, виходячи з такого.

Відповідно до ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Отже, головною підставою для подання заяви про роз`яснення рішення суду є його незрозумілість, що ускладнює виконання рішення.

У пункті 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» судам роз`яснено, що відповідно до статті 221 ЦПК України роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію.

Вказане також зазначено і в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 10 липня 2012 року № 6-47/0/9-12.

Судом встановлено, що ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 10 серпня 2018 року про відкриття провадження витребувано докази, а саме: у Шостої Київської державної нотаріальної контори (01021 м. Київ, вул. Інститутська, 13-а) належним чином засвідчену копію спадкової справи № 137/05 дата заведення 05.03.2015 ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 на підставі клопотання позивача, зазначеного в уточненій позовні заяві (т. 1 а.с. 42)(т. 1 а.с. 128).

У своєму клопотанні позивач просила витребувати «у Шостої Київської державної нотаріальної контори спадкову справу № 137/05 дата заведення 05.03.2015 ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки вона та ОСОБА_3 в рівних частинах прийняли спадщину від їх батька ОСОБА_4 на підтвердження того, що 10 квітня 2008 року на ім`я ОСОБА_3 видано дублікат Свідоцтва про права на спадщину за законом замість втраченого та відомості до спадкового реєстру внесено реєстраційний запис, параметрами якого є реєстрація видачі дубліката свідоцтва про право на спадщину за законом. Номер у спадковому реєстрі 44472817 серія та номер нотаріального бланку ВКІ 336882 від 10.04.2008 року».

З урахуванням побудови слів у реченні вказаного клопотання позивача суд не витребовував відомості зі Садкового реєстру, оскільки суд розцінив дані про спадковий реєстр як пояснення до клопотання.

При цьому, необхідності у витребування відомостей зі Спадкового реєстру не було так, як позивач сама надала відповідний витяг зі Спадкового реєстру (т. 1 а.с. 69-70).

Крім того, під час проведення підготовчого судового засідання позивач не заявляла клопотання про витребування витягу зі Спадкового реєстру, хоча мала відповідну можливість.

Ухвала суду є зрозумілою, чіткою, гранично повно викладеною у послідовності, встановленій законом. Вона не містить зайвої деталізації, яка не має правового значення в даній справі, а також незрозумілих словосполучень, занадто довгих речень, через які викладення фактичних обставин важко сприймається.

Тому, з урахуванням наведеного суд дійшов висновку про відмову у роз`ясненні ухвали суду.

На підставі викладеного та керуючись ст. 271, 354, 355 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення - роз`яснення ухвали суду від 29 березня 2021 року - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду або через Печерський районний суд м. Києва, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

Суддя О.В.Батрин