Провадження № 2/760/7182/21
Справа № 760/8928/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.07.2021 м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва в складі: головуючого судді - Зуєвич Л.Л.,

за участю: секретаря судового засідання - Кушніра Р.С.;

представника позивача - Шмарова Є.Ю. (ордер від 01.04.2021),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ; адреса представника: АДРЕСА_2 ) до Київської міської ради /далі - Киїміськрада/ (; адреса: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36) про надання додаткового часу для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позов та його обґрунтування

09.04.2021 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, за підписом представника позивача - адвоката Шмарова Є.Ю. (діє на підставі ордеру), в якій позивач просить надати йому додатковий строк у два місяці для прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 його дружини ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

Позовна заява обґрунтована, зокрема, тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається із 1/2 частини автомобіля Volkwagen Touareg, універсал-В, кузов № НОМЕР_2 , 2012 року випуску, д.н.з. № НОМЕР_3 , зареєстрований 06.06.2012, свідоцтво про реєстрацію НОМЕР_4 .

Позивач, ОСОБА_1 , та померла ОСОБА_2 , перебували у шлюбі з 09.07.1961 року.

З ІНФОРМАЦІЯ_3 до смерті померла перебувала у шлюбі та жила однією сім`єю з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ).

На момент смерті померла не мала зареєстрованого місця проживання. Останнім зареєстрованим місцем проживання померлої є квартира АДРЕСА_3 .

Автомобіль Volkwagen Touareg, 1/2 частина якого є спадковим майном, був придбаний подружжям ОСОБА_1 та зареєстрований 06.06.2012 в місті Києві.

19.03.2021 за заявою спадкоємця, чоловіка померлої ОСОБА_1 , приватним нотаріусом Київського міського округу Сень-Силка І.В. заведена спадкова справа № 67374453 (№ у нотаріуса 3/2020).

Постановою від 22.03.2021 приватний нотаріус Сень-Силка І.В. відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право власності на спадщину у зв`язку із пропуском строку на прийняття спадщини у шість місяців, встановленого ст. 1270 ЦК України.

В позовній заяві вказується, що на момент відкриття спадщини після померлої позивач перебував у віці 83 роки.

Через власну правову необізнаність в процедурі прийняття спадщини позивачу не було відомо про те, які саме юридично значимі дії необхідно вчинити для прийняття спадщини та про те, що ці дії необхідно вчинити протягом шести місяців після смерті його дружини.

Через похилий вік та стан здоров`я позивачу було доволі важко самостійно прочитати норми законодавства та з`ясувати необхідність звернення із заявою про прийняття спадщини.

Позивач має дуже низький зір та хворий на В/кутова ІІІВ глаукома незріла вікова катаракта правого ока та В/кутова ІІА глаукома артифакія лівого ока, що заважає йому самостійно читати та сприймати написаний текст. Діагноз підтверджено.

Після смерті дружини позивач звернувся за консультацією до Адвокатського об`єднання Кононенка Дигнум (м. Київ, пров. Хрестовий, б. 2, оф. 707), де отримав усну консультацію про те, що із заявою про прийняття спадщини необхідно звертатись після спливу шестимісячного строку після смерті спадкодавця. Отримавши таку консультацію, перебуваючи у впевненості правоти своїх дій, позивач чекав спливу шестимісячного терміну, після якого і звернувся із заявою про прийняття спадщини.

З 24.07.2020 ОСОБА_4 позбавлений право на зайняття адвокатською діяльністю. Проте його непрофесійна консультація призвела до того, що позивач, повіривши йому, пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Позивач є єдиним хто звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 .

За таких обставин, позивач просить надати йому додатковий строк у два місяці для прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 його дружини ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

Рух справи

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.04.2021 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 14.04.2021 позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху.

Після усунення встановлених судом недоліків, ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 24.05.2021 вказану позовну заяву прийнято до розгляду, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання було призначено на 24.06.2021.

З огляду на клопотання представника Київміськради, підготовче засідання відкладалось до 29.06.2021.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 29.06.2021 було закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 26.07.2021.

Щодо правової позиції відповідача

Станом на день розгляду справи по суті відзив на позовну заяву від Київміськради не надійшов.

При цьому, суд бере до уваги, що матеріали справи містять докази обізнаності Київміськради про дане судове провадження, зокрема, рекомендоване повідомлення про вручення ухвали суду від 24.05.2021, відповідно до якого уповноважена особи Київміськради отримала таке поштове відправлення 14.06.2021.

Крім того, суд бере до уваги, що представник Київміськради брав участь у судовому засіданні 24.06.2021 (про що, зокрема, свідчить розписка про відкладення розгляду справи та протокол судового засідання), і саме за його клопотанням (для надання додаткового часу для підготовки відзиву) підготовче засідання відкладалось.

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Щодо явки учасників провадження у судове засідання

У судове засідання 26.07.2021 з`явився тільки представник позивача.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Представник позивача у судовому засіданні доводи та вимоги позовної заяви підтримав, просив позов задовольнити, посилаючись, зокрема, на те, що позивач з поважних причин пропустив строк на прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті його дружини ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обставини справи та доводи позивача

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла дружина позивача - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , даний факт підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_5 від 04.07.2020.

Позивач ( ОСОБА_1 ) є чоловіком померлої, що підтверджується, зокрема, свідоцтвом про одруження від 09.07.1961, виданого Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, номер актового запису 854.

19.03.2021 позивач звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сень-Силці Ірини Валеріївни із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті його дружини.

Постановою № 24/02-31 від 22.03.2021 приватний нотаріус Сень-Силка І.В. відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право власності на спадщину у зв`язку із пропуском строку на прийняття спадщини у шість місяців, встановленого ст. 1270 Цивільним кодексом України (далі - ЦК України).

Позивач зазначає, що пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин.

Так, вказує, що через свій похилий вік (83 роки) та стан здоров`я позивачу було важко самостійно прочитати норми законодавства та з`ясувати порядок звернення із заявою про прийняття спадщини.

Позивач має дуже низький зір та хворий на В/кутова ІІІВ глаукома незріла вікова катаракта правого ока та В/кутова ІІА глаукома артифакія лівого ока, що заважає йому самостійно читати та сприймати написаний текст. Діагноз підтверджено матеріалами справи.

Як вбачається з копії спадкової справи, позивач - єдиний хто звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 .

Отже, судом встановлено, що спадкоємці першої черги за законом після смерті ОСОБА_2 , крім позивача - ОСОБА_1 , відсутні.

Мотиви суду

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суд від 17.06.2021 у справі № 588/521/19 (провадження № 61-21703св19) викладено правову позицію згідно з якою:

«вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі закордонним; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16, Верховний Суд від таких висновків не відступав, про що свідчить практика застосування норм права у подібних правовідносинах, викладена у постановах від 18 січня 2018 року у справі № 198/476/16 (провадження № 61-1750св18); від 1 лютого 2018 року у справі № 712/656/15 (провадження № 61-23947св18), від 06 червня 2018 року у справі № 592/9058/17-ц (провадження № 61-200св18), від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18), від 25 квітня 2019 року у справі № 761/794/15-ц, від 17 червня 2020 року у справі № 520/10377/17».

За змістом правової позиції, викладеної у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 28.08.2019 у справі № 612/728/17 (провадження № 61-5146св19):

«Суд апеляційної інстанції, на підставі належним чином оцінених доказів, встановив, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є спадкоємцем першої черги після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 (мати позивача). ОСОБА_1 має тяжкий стан здоров`я після перенесеного 16 листопада 2015 року інсульту. Дане захворювання є триваючим, оскільки стан позивача в подальшому погіршувався. Суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення позову. При цьому, судом взято до уваги незначний проміжок часу (чотири місяці), який пропущено позивачем, оскільки цей пропуск пов`язаний з його тяжким станом».

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 16.06.2021 у справі № 756/3115/17 (провадження № 61-18653св20) реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у ст. 129 Конституції України. Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Висновки суду

Суд дійшов висновку, що позивач довів ті обставини, на які посилався, як на підставу своїх позовних вимог (зокрема, тривала хвороба зору).

Суд вважає за можливе визначити позивачу ( ОСОБА_1 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

При цьому суд виходить із того, що в силу стану здоров`я (що підтверджено матеріалами справи) позивач не мав можливості у передбачений законом строк звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Ухвалюючи рішення суд враховує аргументи та доводи сторін, встановлені фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, зокрема те, що позивач надав належні та допустимі докази на підтвердження поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини, довів наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів (зокрема, через стан здоров`я), які перешкоджали поданню заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк, в той час як відповідач будь-яких заперечень не надав.

З огляду на наведене суд дійшов висновку про наявність підстав, передбачених ст. 1272 ЦК України, для визначення позивачу додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

При цьому, суд також бере до уваги відсутність заперечень з боку Київміськради та відсутність інших спадкоємців за даними Спадкового реєстру, що свідчить про те, що права та інтереси інших осіб порушені не будуть.

Суд вважає, що в ситуації, що склалася, позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини. При цьому завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.

Отже, враховуючи, що після смерті ОСОБА_2 спадкоємцем першої черги за законом є її чоловік - ОСОБА_1 , позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини в тому числі через стан здоров`я, а пропущений строк є незначним, то пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним. Відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 2-13, 76-81, 89, 141, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ) до Київської міської ради / (; адреса: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36) про надання додаткового часу для прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ) додатковий строк у два місяці з дня набрання рішенням законної сили для прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті його дружини ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено безпосередньо (ч. 1 ст. 355 ЦПК України) або через відповідний суд (п. 15.5 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 354 ЦПК України).

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (ч. 2 ст. 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України (ч. 3 ст. 354 ЦПК України).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано (ч. 1 ст. 273 ЦПК України).

У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч. 2 ст. 273 ЦПК України).

Суддя Л. Л. Зуєвич