Провадження № 2/643/1008/21
УХВАЛА

24.03.2021

Суддя Московського районного суду м. Харкова Новіченко Н.В., розглянувши матеріали справи

за позовом: ОСОБА_1

до: 1. ОСОБА_2

2. ОСОБА_3

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору

Комунальне підприємство «Жилкомсервіс»

про: встановлення порядку користування житловим приміщенням

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 (далі відповідач-1), ОСОБА_4 (далі відповідач-2) про:

1. встановлення порядку користування двокімнатною квартирою АДРЕСА_1 наступним чином:

- у користування ОСОБА_1 виділити житлову кімнату площею 13,0 м.кв.;

- у спільне користування ОСОБА_2 та ОСОБА_4 виділити житлову кімнату площею 17,4 м.кв. з балконом площею 3 м.кв.;

- в загальному користуванні ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_4 залишити: кухню площею 5,5 м.кв., ванну кімнату площею 2,1 м.кв., вбиральню площею 1,1 м.кв., коридор площею 4,1 м.кв.

2. зобов`язання КП «Жилкомсервіс» розподілити особовий рахунок на ім`я ОСОБА_1 на оплату житлово-комунальних послуг, що надаються у квартиру АДРЕСА_1 , та відкрити три особових рахунки відповідно до часток співвласників з урахуванням встановленого порядку користування квартирою:

- на ім`я ОСОБА_1 на 1/3 частки квартири на загальну площу 17,2 м.кв., з якої житлова площа складає 13,0 м.кв.;

- на ім`я ОСОБА_2 на 1/3 частки квартири на загальну площу 12, 9 м.кв., з якої житлова площа складає 8,7 м.кв.;

- на ім`я ОСОБА_4 на 1/3 частки квартири на загальну площу 12, 9 м.кв., з якої житлова площа складає 8, 7 м.кв.

Під час розгляду справи було встановлено, що відповідач ОСОБА_4 змінила своє прізвище на ОСОБА_5 .

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 16.02.2021 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволені частково.

Проте, під час оформлення зазначеного рішення було допущено описки в частині прізвища відповідача, і замість « ОСОБА_5 » помилково було вказано « ОСОБА_6 ».

Частинами 1 та 2 статті 269 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть ухваленого судового рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Вирішуючи питання про виправлення описок, допущених під час оформлення рішення Московського районного суду м. Харкова від 16.02.2021 у справі № 643/12310/20, суд зазначає наступне.

Як на тому наголошено у постанові Верховного Суду від 11.11.2020 у справі № 300/765/15-ц судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

У пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» судам, зокрема, роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 звернувся із позовною заявою до ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .

Під розгляду справи було встановлено, що ОСОБА_4 змінила прізвище на « ОСОБА_5 ».

Однак під час оформлення повного тексту рішення Московського районного суду м. Харкова від 16.02.2021 у його вступній частині та абзаці першому описової частини помилкового зазначено прізвище відповідача ОСОБА_3 .

В даному випадку, виправлення зазначеної вище технічної описки не зачіпає суті рішення Московського районного суду м. Харкова від 16.02.2021 у справі № 643/12310/20.

Враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне винести у справі № 643/12310/20 ухвалу про виправлення описки.

Керуючись статтями 260, 269 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Виправити допущені описки в рішенні Московського районного суду м. Харкова від 16.02.2021 у справі № 643/12310/20.

2. У вступній частині та абзаці 1 описової частини повного тексту рішення Московського районного суду м. Харкова від 16.02.2021 у справі № 643/12310/20 прізвище відповідача-2 ОСОБА_4 слід читати як « ОСОБА_5 ».

3. Дана ухвала є невід`ємною частиною рішення Московського районного суду м. Харкова від 16.02.2021 у справі № 643/12310/20.

4 . Відповідно до статті 261 Цивільного процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її підписання, та може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подання у відповідності до п. 15.5. ч. 1 ПЕРЕХІДНИХ ПОЛОЖЕНЬ Цивільного процесуального кодексу України апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду або через Московський районний суд м. Харкова.

Суддя Н.В. Новіченко