Провадження №: 2/755/5694/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"13" липня 2021 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України за позовною заявою Керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва, в інтересах держави в особі: Київської міської ради, до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_6 , служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про скасування державної реєстрації та визнання недійсними договорів, -

В С Т А Н О В И В :

До Дніпровського районного суду м. Києва 07.07.2021 року надійшла позовна заява Керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва, в інтересах держави в особі: Київської міської ради, до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_6 , служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про скасування державної реєстрації та визнання недійсними договорів, яка була передана у провадження судді Катющенко В.П. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Як убачається із заявлених позовних вимог, позивач просить суд:

1.Скасувати державну реєстрацію права власності оформлене записом № 26893448 вчиненим 04.07.2018, державним реєстратором Київської філії комунального підприємства «Центр реєстрації» Містківської сільської ради Сватівського району Луганської області про право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 66,0 кв.м, за ОСОБА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000;

2.Визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири, серія та номер: 500 від 05.07.2018, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, Бригідою В.О., щодо квартири АДРЕСА_1 ;

3.Скасувати державну реєстрацію права власності оформлене записом № 26916943 вчиненим 05.07.2018, державним реєстратором приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, Бригідою В.О., щодо квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 66,0 кв.м, за ОСОБА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000;

4.Визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири, серія та номер: 557 від 31.08.2018, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, Бригідою В.О., щодо квартири АДРЕСА_1 ;

5.Скасувати державну реєстрацію права власності оформлене записом № 27727468 вчиненим 31.08.2018, державним реєстратором приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, Бригідою В.О., щодо квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 66,0 кв.м, за ОСОБА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000;

6.Судові витрати стягнути з відповідачів на користь Київської міської прокуратури.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, доходжу наступного.

Статтею 4 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 175 Цивільного процесуального кодексу України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

За приписами п. 4 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до позовної заяви предметом спору є скасування державної реєстрації права власності на квартиру та визнання недійсними договорів.

Згідно з ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

У відповідності до пунктів 1, 2, 3 частини третьої статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (у редакції, чинній з 16.01.2020) відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

За вказаних обставин, позивачу слід привести обрані ним способи захисту порушених прав у відповідність до положень ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України та приписів ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Згідно з ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до позовної заяви позивачем заявлено п`ять позовних вимоги немайнового характеру та до позову долучено платіжне доручення № 1134 від 29.06.2021 року про сплату судового збору у загальному розмірі 10 945,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана: юридичною особою, справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру, яка подана: юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, справляється судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідності до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік», установлено у 2021 році прожитковий мінімум працездатних осіб: з 1 січня 2021 року - 2 270 гривні.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Оскільки позовна заява містить п`ять позовних вимог немайнового характеру, то при зверненні до суду з цим позовом позивач мав сплатити судовий збір у загальному розмірі 11 350,00 грн (2 270,00 грн х 5), що ним не було виконано.

Таким чином, після приведення у відповідність до норм чинного законодавства України обраних способів захисту порушених прав, позивачу, слід сплатити/доплатити судовий збір з урахуванням положень Закону України «Про судовий збір» та Закону України «Про державний бюджет», про що надати суду відповідні докази.

Відповідно до ч.1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суддя дійшов висновку, про необхідність залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 95, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву Керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва, в інтересах держави в особі: Київської міської ради, до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_6 , служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, про скасування державної реєстрації та визнання недійсними договорів - залишити без руху.

Надати можливість позивачу виправити недоліки в строк не більше ніж десять днів з дня отримання позивачем ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попередити, що у випадку не виконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягає поверненню.

Суддя: