Провадження № 2/761/2502/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

15 квітня 2021 року Шевченківський районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Буцан Р.О.,

за участі

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Павленко Людмила Василівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернулась до суду з даною заявою з огляду на наступне. Позивач є єдиною спадкоємицею майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 . Спадкодавець був хресним батьком ОСОБА_2 своїх дітей ніколи не мав, часто хворів і потребував сторонньої допомоги. Після смерті його дружини позивач переїхала до хресного та до кінця його життя доглядала за ним. 08.08.2019 р. ОСОБА_3 склав заповіт. Проте, нотаріусом не було роз`яснено, що за наявності заповіту відсутнє право отримати спадщину у будь - який час. До того ж постановою КМУ від 11.03.2020 р. № 211 в Україні з 12.03.2020 р. по 22.05.2020 р. було встановлено карантин, який було продовжено відповідною постановою до 31.07.2020 р. До 22.05.2020 р. було обмежено роботу нотаріусів. Крім того, маючи проблеми зі здоров`ям позивач 22.05.2020 р. звернулась до клініки еферентної терапії і було призначено медикаментозне лікування та постільний режим. Отже лише у 13.06.2020 р. позивач отримала постанову у вчинені нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку із пропуском 6-місясного строку. За таких обставин, зважаючи на поважність причин пропуску встановленого законом шестимісячного строку для подачі відповідної заяви, ОСОБА_2 просить суд визначити додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Провадження у справі було відкрито 13.07.2020 р., відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

В судовому засіданні представник позивача підтримала заявлені вимоги, просила задовольнити. Надала згоду на ухвалення заочного рішення.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив.

Заяв, клопотань, відзиву на позов представником Київської міської ради в адресу суду не направлялось.

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Павленко Л.В. просила розглянути справу за її відсутністю.

За таких обставин, зважаючи на положення ст. ст. 223,280 ЦПК України, за згодою представника позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представника Київської міської ради на підставі наявних доказів, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Вислухавши представника позивача, дослідивши надані докази та надавши їм належну оцінку суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , про Відділом державної реєстрації смерті Головного територріального управління юстиції у місті Києві 09.12.2019 р. складено актовий запис № 20328.

Як свідчать матеріали справи, 08.08.2019 р. приватним нотаріусом Київського міського нотаріальнго округу Делікатною Л.М. було посвідчено заповіт ОСОБА_3 , який на випадок своєї смерті заповів ОСОБА_2 все належне йому майно, з чого б воно не складалось, та де б воно не знаходилось і взагалі, все те, на що він мав право і що буде належати йому на момент смерті.

Відповідно до вимог ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом, як це визначено ст. 1217 ЦК України.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, відповідно до положень ст. 1218 ЦК України.

За приписами ч. 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно зі ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Так, 13.06.2020 р. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Павленко Л.В. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно після смерті ОСОБА_3 у зв`язку із пропуском позивачем строку для прийняття спадщини згідно ст. 1270 ЦК України.

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

В свою чергу часом відкриття спадщини, відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України, є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Представник позиівача зазначає, що причини пропуску позивачем 6 місячного встроку, встановленого для подачі заяви проприйняття спадщини є поважними з огляду на та введення в Україні жорсткого карантину з 12.03.2020 р. по 22.05.2020 р., його продоаження, хвороби ОСОБА_2 .

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61?21447св19).

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Так зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду 13.03.2020 р. у постанові у справі № 314/2550/17.

Так, як свідчать матеріали справи, виписку про з запису про смерть ОСОБА_4 , яка видана Відділом реєстрації актів громадського стану м. Ганновер в березні 2020 р.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України короновірусу COVID-19» № 211 від 11.03.2020 р. установлено карантин з 12 березня 2020 р. на всій території України Карантин встановлений на території України було продовжено на підставі постанов КМУ від 20.05.2020 р. та 17.06.2020 р. до 31 липня 2020 р.

Особливий порядок надання послуг, в тому числі і нотаріальних визначено постановою КМУ «По внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України» від 04.05.2020 р. № 343, постановою КМУ «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої короновірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів» від 20.05.2020 р. № 392.

Крім того, як вбачається з довідки ПП «Лікувально-діагностичний центр «Клініка еферентної терапії доктора Черномиза» від 07.07.2020 р. № 4/20 ОСОБА_2 22.05.2020 р. звернулась до фахівця та отримала призначення медикаментозного лікування та необхідність дотримувалась постільного режиму, про що свідчить консультативний висновок від 22.05.2020 р.

За приписами ч.ч 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Доказами, відповідно до ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, згідно до ст. 79 ЦПК України.

В свою чергу положеннями ст. 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За обставин встановлених в судовому засіданні, враховуючи, що позивач об`єктивно не мав можливості вчасно подати відповідну заяву до нотаріальної контори, суд вважає за можливе визнати поважними причини пропуску встановленого законом строку для подачі заяви про прийняття спадщини та визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подання відповідної заяви терміном у 2 місяці.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 2-5,11-13,133-141,258,259,263,268, 280-285,352,354 ЦПК України, ст. ст. 1220, 1222, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Павленко Людмила Василівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) додатковий строк тривалістю в два місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст. ст. 353-357 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України , у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст рішення складено 15.04.2021 року.

Суддя: