Справа № 304/312/21 Провадження № 2/304/206/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 червня 2021 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Чепурнова В. О.,

з участю секретаря судового засідання Гавій Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження в залі суду цивільну справу № 304/312/21 за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Холмогорової Лариси Василівни до Дубриницької сільської ради Перечинського району Закарпатської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Перечинська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

представник позивача звернулася до суду з вищезазначеним позовом, в якому просить визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додатковий строк терміном в один місяць, що обчислюється з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за померлим ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 . Позов мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_4 , після смерті якого залишилося спадкове майно, що складається з житлового будинку, сараїв, вбиральні та гаража за адресою: АДРЕСА_1 . Також вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача ОСОБА_5 , після смерті якої відкрилася спадщина на вказане спадкове майно. Однак після смерті спадкодавця ОСОБА_4 , позивачем було пропущено встановлений законом строк для прийняття спадщини з тих підстав, що на момент смерті спадкодавця вона не знала про існування заповіту, дізналася про існування такого лише від брата у січні, однак копію такого брат їй не надав. Тоді вона звернулася до Перечинської державної нотаріальної контори, де отримала копію заповіту та письмову відповідь про те, що у зв`язку із пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини за померлим ОСОБА_4 необхідно звернутися до суду для визначення додаткового строку для подання такої заяви. Крім цього представник зазначає, що на день смерті батько позивача проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 , де також постійно проживали дружина та син ОСОБА_2 , який є рідним братом позивача, інвалідом ІІ групи з дитинства та за яким позивач доглядає. На підставі наведеного просить суд визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини, так як такий був нею пропущений з поважних причин.

У судове засідання позивач не з`явилася, однак її представник подала заяву, в якій просила розглянути справу без їх участі, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила такі задовольнити, посилаючись на обставини позову, проти ухвалення заочного рішення не заперечила.

Представник відповідача у судове засіданні також не з`явилася, попередньо подала заяву про розгляд справи без участі представника сільської ради, проти задоволення позовних вимог не заперечила.

У судове засідання представник Перечинської державної нотаріальної контори та ОСОБА_2 як треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, не з`явилися, подали відповідні заяви про розгляд справи без їх участі, останній проти задоволення позовних вимог не заперечив.

ОСОБА_5 як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача та другий спадкоємець за заповітом у судове засідання також не з`явився, про місце, дату та час судового засідання повідомлявся у встановленому законом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права (ст. 8 Конституції України). Загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, судовий захист цивільного права та інтересу, справедливість, добросовісність та розумність; кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства (ст. 3 ч. 1 п. п. 5, 6, ст. 15 ч. ч. 1, 2 ЦК України).

Відповідно до ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; часом відкриття спадщини є день смерті особи (ст. 1220 ч. 1, 2); право на спадкування мають особи, визначені у заповіті; право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (ст. 1223 ч. 1, 3); спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ст. 1269 ч. 1); для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1270 ч. 1); за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ч. 3).

Отже, для реалізації свого права на спадкування спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, повинен у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

У судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 , а ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її мати ОСОБА_5 , що стверджується відповідними копіями свідоцтв про смерть серії НОМЕР_1 , виданим повторно 05 серпня 2020 року Перечинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. І.Франківськ) та серії НОМЕР_2 , виданим виконкомом Дубриницької сільської ради Перечинського району Закарпатської області 16 березня 2020 року (а. с. 6, 7, 9, 10).

Випискою з погосподарської книги, виданої виконкомом Дубриницької сільської ради Перечинського району Закарпатської області № 774 від 18 вересня 2020 року підтверджується, що відповідно до погосподарської книги № 5 на 2011-2015 року та об`єкта погосподарського обліку 368 за адресою: АДРЕСА_1 , забудовником та головою вказаного домогосподарства був ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а. с. 11, 15, 16).

Згідно довідки Дубриницької сільської ради Перечинського району Закарпатської області № 773 від 18 вересня 2020 року видно, що на день смерті ОСОБА_4 за вказаною адресою були зареєстровані та проживали його дружина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а. с. 11).

В той же час як вбачається з матеріалів справи, 23 червня 2014 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , склав заповіт, за яким на випадок смерті заповів все своє майно, де б воно не знаходилося і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що належатиме йому за законом на день смерті і на що він має право, заповів у рівних частках своїм дітям сину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стверджується копією заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Перечинського районного нотаріального округу Закарпатської області та зареєстрованого у реєстру за № 790 (а. с. 8, зворот).

Однак, як вбачається з повідомлення в. о. завідувача Перечинської державної нотаріальної контори А.В.Ластівки від 29 січня 2021 року № 13/01-16, позивачу ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки після смерті ОСОБА_4 у встановлений законом строк позивач не подавала заяву про прийняття спадщини, а відтак відповідно до ст. 1272 ЦК України вважається таким, що не прийняв спадщину і свідоцтво про право на спадщину на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 нотаріус видати не може (а. с. 25).

Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно ст. 1216 цього Кодексу спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1220 цього Кодексу спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 після смерті спадкодавця ОСОБА_4 в межах строків, передбачених ч. 1 ст. 1270 ЦК України, як спадкоємець за заповітом, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживала постійно із спадкодавцем, не подала нотаріусу або уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

В той же час 13 січня 2015 року із заявою про прийняття спадщини за ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , до Перечинської державної нотаріальної контори звернувся інший спадкоємець за заповітом ОСОБА_3 , через що нотаріусом заведена спадкова справа № 01/2015 (а. с. 59-65).

Разом з цим зі змісту позову встановлено, що позивач ОСОБА_1 про існування заповіту не знала, її не було повідомлено про відкриття спадщини, наявність на її ім`я заповіту та, відповідно, наявності у неї спадкових прав, а тому позивач й не виконала вимоги ч. 1 ст. 1269 ЦК України, за якими спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Статтею 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Так, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Оскільки спадкоємець ОСОБА_1 вчасно не подала заяву про прийняття спадщини, то поновлення її права на прийняття такої відбувається шляхом звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Разом з тим, позивач звернулася до нотаріальної контори та нотаріусом роз`яснено позивачу порядок звернення до суду, повідомлено строк, на який може бути відкладена нотаріальна дія.

За змістом ч. 3 ст. 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до ст. 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у його постановах у справі № 130/2517/18 від 21 вересня 2020 року, № 644/7785/19 від 22 лютого 2021 року.

Таким чином повно та всебічно дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, які оцінено на предмет належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємного зв`язку, установивши, що ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки не проживала зі спадкодавцем на момент смерті, а тому об`єктивно не могла знати про наявність на її ім`я заповіту, та врахувавши, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, суд відповідно до положень ч. 3 ст. 1272 ЦК України, приходить до висновку про наявність правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Керуючись ст. 328, 331, 377, 1216, 1217, 1218, 1220, 1222, 1223, 1261, 1268, 1297 ЦК України, ст. 6-13, 76, 89, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

позов представника ОСОБА_1 адвоката Холмогорової Лариси Василівни до Дубриницької сільської ради Перечинського району Закарпатської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Перечинська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для прийняття спадщини терміном у один місяць з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 ; місце проживання: АДРЕСА_2 .

Представник позивача: адвокат Холмогорова Лариса Василівна, місцезнаходження: 88017 Закарпатська область м. Ужгород, вул. Загорська, 51.

Відповідач: Дубриницька сільська рада Перечинського району Закарпатської області, ; місцезнаходження: 89210 Закарпатська область Ужгородський (Перечинський) район с. Дубриничі, вул. Центральна, 44А.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Перечинська державна нотаріальна контора Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, ; місцезнаходження: 89200 Закарпатська область Ужгородський район м. Перечин, вул. Ужгородська, 43.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_4 ; місце проживання: АДРЕСА_4 .

Головуючий: Чепурнов В. О.