ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7325/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" липня 2021 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Комаревцева Л.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, в залі суду за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5а цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної залиттям квартири,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2021 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної залиттям квартири.

Позивач вказує, що є власником квартири АДРЕСА_1 . Відповідач є власником та проживає поверхом вище у квартирі № 98 цього ж будинку. 10.03.2021 з вини відповідачів було затоплено квартиру позивача. Відповідно до Звіту про оцінку збитків № 40/21 від 25.04.2021 розмір матеріальних збитків в результаті залиття квартири АДРЕСА_1 складає 119398,00 грн. Крім того, за проведення оцінки з метою визначення збитків позивачем сплачено 3500 грн. , понесено додаткові витрати на оренду осушувача повітря 990 грн. Відтак, позивач просить стягнути з відповідача матеріальні збитки на загальну суму 123888,00 грн., моральну шкоду в сумі 10000 грн. та судовий збір в розмірі 1338,88 грн.

Ухвалою суду від 29.06.2021 відкрито провадження по справі, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та роз`яснено відповідачу право надати у десятиденний строк з дня вручення даної ухвали надати відзив на позовну заяву.

Згідно вимог ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, однак, відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, враховуючи принцип достатності доказів, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог, з наступних підстав.

Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини.

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 позивач є власником квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження нерухомого майна щодо об`єктів нерухового майна від 17.05.2021 ОСОБА_2 є власником вартири АДРЕСА_3

10.03.2021 Відповідачем було затоплено квартиру позивача, про що складені акти залиття від 11.03.2021 та 20.04.2021. Залиття відбулося в квартиру позивача із квартири № 98 внаслідок витікання води із мережі ГВП, що відбулося під час демонтажу запірної арматури на подавальному трубопроводі мережі ГВП квартири № 98 . Роботи виконувались мешканцями квартири № 98 самостійно із залученням приватного спеціаліста, який не впевнившись у відсутності тиску в мережі, виконав демонтаж обладнання, що призвело до витікання води і є причиною замокання та руйнування поверхонь. Позивачу завдані збитки, що полягають в наступному: Деформація панелей тумби ванної кімнати; Пошкодження дзеркала у ванній кімнаті; часткове відшарування заповнювача міжплиткових швів у ванній кімнаті, пошкодження світодіодного освітлення у ванній кімнаті, тріщина рамки панелі змиву води; локальна деформація ламінованої підлоги по стиках дошок кухні; ознаки грибкових утворень; відшарування шпалер; волосяні тріщини підвісної стелі кухні; пошкодження світлодіодного освітлення робочої зони кухні; деформування стиків дерев`яних плінтусів підлоги кухні; плями на поверхні вінілових шпалер стіни кухні; деформування верхніх панелей навісних шаф модульної кухні; пошкодження точкових світильників стелі кухні; пошкодження підвісної стелі санвузла, що внаслідок замокання призвело до часткової деформації підвісної конструкції; пошкодження дверної коробки санвузла, що внаслідок замокання призвело до руйнування у вигляді деформації нижньої частини виробу; пошкодження підлогових плінтусів коридору, що внаслідок замокання призвело до руйнування у вигляді часткових деформацій та відклеювання виробів; пошкодження підвісної стелі коридору, що внаслідок замокання призвело до утворення тріщин та руйнування пофарбових поверхонь; пошкодження стіни коридору, що внаслідок замокання призвело до руйнування шпалер у вигляді замоклих плям; пошкодження стелі кухні, що внаслідок замокання призвело до руйнування по фарбових поверхонь у вигляді замоклих плям; пошкодження стелі балкону, що внаслідок замокання призвело до появи тріщини на ділянці примикання віконної конструкції до стелі.

Позивач зазначає, що причиною залиття квартири Позивача стало неякісне проведення ремонту в квартирі відповідача.

Відповідно до Звіту про оцінку збитків № 40/21 від 25.04.2021 розмір матеріальних збитків в результаті залиття квартири АДРЕСА_1 складає 119398,00 грн. Крім того, за проведення оцінки з метою визначення збитків позивачем сплачено 3500 грн. , понесено додаткові витрати на оренду осушувача повітря 990 грн.

Судом також встановлено, що від даного залиття позивачу була заподіяна шкода. Суд визнає Звіт про оцінку збитків № 40/21 від 25.04.2021належним доказом, оскільки оцінка проведена відповідним суб`єктом оціночної діяльності, що підтверджуються кваліфікаційним свідоцтвом оцінювача від 04.10.2008 МФ № 6335, виданого Фондом державного майна України, що передбачено Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

Згідно ст.7 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" проведення оцінки майна є обов`язковим у випадках визначення збитків або розміру відшкодування у випадках, встановлених законом.

Сума матеріального збитку, заподіяного потерпілим особам(позивачам) повинна бути підтверджена таким засобом доказування, як Звіт про оцінку майна (актом оцінки майна), який за змістом має відповідати вимогам Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні". Право на практичну діяльність за відповідними напрямами оцінки майна та спеціалізаціями в межах цих напрямків надається суб`єктом оціночної діяльності після отримання відповідних сертифікатів, які видає Фонд державного майна України, що передбачено Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні". Оцінювачем такої шкоди може бути компетентний суб`єкт оціночної діяльності в контексті вимог ст.ст. 5, 6 Закону "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" №2658-III, якого внесено до Державного реєстру оцінювачів, що веде Фонд державного майна України.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України шкода завдана майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Приймаючи дане рішення суд враховує також засади ст .6 Конвенції "Про захист прав людини і основоположних свобод", згідно якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку.

Із ст. 1166 ЦК України вбачається, що шкода завдана майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягає відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для встановлення пошкодженої речі.

Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України).

Зважаючи на викладені обставини вимоги позивача про стягнення з відповідача матеріальної шкоди на загальну суму 123888,00 грн. є такими, що підлягають задоволенню.

Що стосується позовних вимог про стягнення з відповідачів на користь позивача моральної шкоди в сумі 10000 грн. то слід зазначити наступне.

Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством.

Ст. 23 ЦК України, встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права, яка полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншими ушкодженнями здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

П.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» встановлено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати у моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження громадського життя, настанні негативних наслідків.

Судом встановлено, що внаслідок залиття позивачу завдано моральної шкоди, яка виразилась у стресах, душевних стражданнях, переживаннях за своє майно.

Внаслідок залиття позивачу завдано моральної шкоди, яка виразилась у стресах, душевних стражданнях, обумовлених, зокрема, тим, що у зв`язку з залиттям житла погіршився стан здоров`я позивача, що підтверджено виписками, а відповідачі не вжити заходів щодо вирішення питання про відшкодування збитків.

Судом враховано, що затоплення квартири призвело до змін в житті позивачів, зокрема, пов`язаними з необхідністю проведення робіт по відновленню квартири, докладанням додаткових зусиль для нормалізації свого життя. Позивач перебуває з моменту залиття квартири у стані хвилювання, нервової та психічної напруги через думки про відновлення житлового приміщення.

Виходячи з обставин справи суд вважає, що розмір моральної шкоди, завданої позивачу внаслідок залиття, в сумі 10000 грн. є завищеним, відтак з відповідача на користь позивача підлягає стягненню моральна шкода в сумі 5000,00 грн., на користь позивача, що відповідатиме принципу розумності та пропорційності.

Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 1338,88 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 19,79- 81, 141, 258-260, 263-265 ЦПК України, ст. ст.1166, 1167 ЦК України суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної залиттям квартири- задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду, заподіяну внаслідок залиття в розмірі 119398,00 грн., витрати понесені за проведення оцінки вартості відновлюваного ремонту в розмірі 3500 грн., витрати на оренду осушувача повітря в сумі 990,00 грн, моральну шкоду в розмірі 5000 грн., судовий збір в розмірі 1338,88 грн.

В задоволенні решти позовних вимог про відшкодування моральної шкоди - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня отримання копії через Дарницький районний суд м. Києва.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст виготовлено 19.07.2021

Суддя Комаревцева Л.В.