Ухвала

14 липня 2021 року

місто Київ

справа № 754/51/19

провадження № 61-22524св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Ступак О. В.,

суддів: Гулейкова І. Ю., Погрібного С. О. (суддя-доповідач), Усика Г. І., Яремка В. В.,

учасники справи:

позивачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

відповідач - Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація,

третя особа - Управління житлово-комунального господарства Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації,

особи, які приєдналися до касаційної скарги: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_7 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 , ОСОБА_49 , ОСОБА_50 , ОСОБА_51 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження заяву, подану від імені ОСОБА_1 , про відвід суддів Погрібного С. О. та Усика Г. І.,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 28 травня 2019 року у задоволенні позову про визнання права власності на нерухоме майно та зобов`язання вчинити дії щодо приватизації відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 03 грудня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 задоволено. Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 28 травня 2019 року скасовано та ухвалено нове рішення. Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задоволено.

Визнано за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 право користування квартирою АДРЕСА_1 , загальною площею 85, 4 кв. м, що складається з житлових приміщень, загальною площею 51, 2 кв. м: № 29, площею 22, 9 кв. м, № 28, площею 12, 3 кв. м, № 30, площею 7, 0 кв. м, № 31, площею 9, 0 кв. м, та місць загального користування, загальною площею 34, 2 кв. м: № 27 коридор, площею 15, 6 кв. м, № 35 коридор, площею 2, 4 кв. м, № 32 тамбур, площею 1, 9 кв м, № 33 санвузол, площею 3, 4 кв. м, № 34 санвузол, площею 1, 1 кв. м, № 36 душова, площею 1, 3 кв. м, № 38 душова, площею 1, 5 кв. м, № 37 кухня, площею 7, 0 кв. м.

Зобов`язано Деснянську РДА видати на ім`я ОСОБА_1 ордер серії «Б» на проживання у квартирі АДРЕСА_1 .

Постановою Верховного Суду від 16 червня 2021 року касаційну скаргу Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, до якої приєдналися ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_7 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 , ОСОБА_49 , ОСОБА_50 , ОСОБА_51 , задоволено.

Постанову Київського апеляційного суду від 03 грудня 2019 року скасовано, рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 28 травня 2019 року залишено в силі.

Стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації судові витрати, понесені у зв`язку з розглядом справи у суді касаційної інстанції, у розмірі по 1 409, 60 грн з кожного.

Стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 , ОСОБА_14 , ОСОБА_13 , ОСОБА_17 , ОСОБА_8 , ОСОБА_16 , ОСОБА_15 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_26 , ОСОБА_25 , ОСОБА_29 , ОСОБА_28 , ОСОБА_27 , ОСОБА_31 , ОСОБА_30 , ОСОБА_32 , ОСОБА_34 , ОСОБА_7 , ОСОБА_33 , ОСОБА_35 , ОСОБА_37 , ОСОБА_36 , ОСОБА_38 , ОСОБА_40 , ОСОБА_39 , ОСОБА_41 , ОСОБА_43 , ОСОБА_42 , ОСОБА_46 , ОСОБА_45 , ОСОБА_47 , ОСОБА_44 , ОСОБА_49 , ОСОБА_50 , ОСОБА_48 , ОСОБА_51 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , судові витрати, понесені у зв`язку з розглядом справи у суді касаційної інстанції, у розмірі по 28,20 грн кожному з цих осіб із кожного позивача у цій справі.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у липні 2021 року звернулися до Верховного Суду із заявою про роз`яснення постанови Верховного Суду від 16 червня 2021 року, просили роз`яснити рішення суду у справі в частині розподілу судових витрат, визначити, у який термін та на які рахунки необхідно здійснити добровільне зарахування судових витрат.

Від імені ОСОБА_1 12 липня 2021 року засобами електронного поштового зв`язку без застосування електронного цифрового підпису до Верховного Суду надійшла заява про відвід суддів Погрібного С. О. та Усика Г. І.

Відповідно до довідки, складеної спеціалістом відділу забезпечення функціонування автоматизованої системи та електронного суду, на електронну пошту Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду 12 липня 2021 року надійшла заява про відвід суддів Погрібного С. О. та Усика Г. І. від ОСОБА_1 у справі № 754/51/19 (провадження

№ 61-22524св19), яка не скріплена електронним цифровим підписом.

Заява про відвід обґрунтована тим, що, оскільки суддя Погрібний С. О. відмовив у відкритті касаційного провадження у справі № 356/404/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_52 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, а суддя Усик Г. І. , перебуваючи на посаді судді суду апеляційної інстанції під час розгляду справи № 754/51/19 здійснив підробку документа, зазначене викликає обґрунтовані сумніви в неупередженості та об`єктивності розгляду заяви про роз`яснення постанови Верховного Суду від 16 червня 2021 року щодо розподілу судових витрат.

Згідно із частинами п`ятою, шостою та восьмою статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до статті 182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником (частина друга статті 183 ЦПК України).

Пунктами 12, 32 частини першої статті 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» визначено, що електронний підпис - це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; підписувач - фізична особа, яка створює електронний підпис.

За правилами частин першої, другої статті 6, частини першої статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Відповідно до підпунктів 14, 16 пункту 1 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, електронний документ - це оригінал електронного документа з обов`язковими реквізитами, що надають йому юридичної сили, в тому числі з електронним цифровим підписом автора. Електронний цифровий підпис (далі - ЕЦП) - це електронний цифровий підпис в форматі, що забезпечує можливість встановлення дійсності підпису у довгостроковому періоді (після закінчення строку чинності сертифіката), визначеному відповідно до вимог законодавства. ЕЦП використовується в автоматизованій системі документообігу суду (далі - АСДС) для підписання та погодження (візування) інформаційних ресурсів в цілому або фіксування певних дій з ними (внесення зауважень, пропозицій, погодження частини тексту тощо).

Відповідно до частин першої, четвертої та восьмої статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (далі - ЄСІТС). ЄСІТС відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис» (нині - згідно із Законом України «Про електронні довірчі послуги» від 5 жовтня 2017 року № 2155-VIII), якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з підпунктом 15.1 пункту 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Оскільки заява про відвід суддів Погрібного С. О. та Усика Г. І. подана за відсутності підпису особи, від імені якої її подано, ОСОБА_1 або її представника, без використання електронного цифрового підпису, така заява судом не приймається та підлягає поверненню без розгляду відповідно до частини четвертої статті 183 ЦПК України.

Згідно з частиною четвертою статті 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Також Верховний Суд роз`яснює таке.

Відповідно до частини третьої статті 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу наведеного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу цього строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Отже, з врахуванням наведеного учасник справи вправі заявити вмотивований відвід судді (суддям) у межах визначеного законом строку, заявлення такого відводу після спливу процесуального строку має обґрунтовуватися заявником наявністю виняткової обставини (доведенням необізнаності про наявність підстав відводу).

Водночас за відсутності належного обґрунтування існування виняткової обставини, за умови якої відвід заявлено із порушенням процесуального строку, настають наслідки пропущення такого строку - залишення заяви про відвід без розгляду за частиною другою статті 126 ЦПК України.

Керуючись статтями 39, 183 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Заяву, подану від імені ОСОБА_1 , про відвід суддів Погрібного С. О., Усика Г. І. у цивільній справі № 754/51/19 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, третя особа - Управління житлово-комунального господарства Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, про визнання права власності на нерухоме майно та зобов`язання вчинити дії щодо приватизації, повернути заявнику без розгляду.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття і оскарженню не підлягає.

Головуючий О. В. Ступак

Судді І. Ю. Гулейков

С. О. Погрібний

Г. І. Усик

В. В. Яремко