Справа № 663/1738/16-ц
Провадження № 8/663/6/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2021 року Скадовський районний суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Клімченка М.І.

при секретарі Подляшко Я.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Скадовську заяви про відвід судді у справі за позовом Херсонського державного університету в особі ректора Стратонова В.М. до Лазурненської селищної ради Скадовського району Херсонської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи на стороні позивача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Кабінет Міністрів України, Міністерство освіти і науки України про визнання недійсними та скасування рішень ради, визнання недійсним договорів оренди земельної ділянки, витребування земельних ділянок за нововиявленими обставинами,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Скадовського районного суду Херсонської області перебуває цивільна справа вищевказана цивільна справа.

Від представника Херсонського державного університету та від Херсонської обласної прокуратури надійшли заяви про відвід головуючого судді, в яких зазначено, що суддею Клімченком М.І. було розглянуто ряд цивільних справ за участю Херсонського державного університету з ухваленням судових рішень не на користь останнього. За таких обставин вважають, що у головуючого судді при розгляді справ де стороною є Херсонський державний університет, а предметом спору є право користування сторонніх осіб земельною ділянкою під розміщення СОТ « Буревісник », може бути сформовано заздалегідь суб`єктивне ставлення до розгляду заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами у даній справі.

Представник ХДУ Парасочкіна К.В. та прокурор Горщарук М.В. в судовому засіданні заяви про відвід підтримали.

Представник відповідача ОСОБА_4 адвокат Канібор С.І. та представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_8 в судовому засіданні вважали відвід судді необґрунтованим та просили відмовити у його задоволенні.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Кабінет Міністрів України в судовому засіданні покладався на розсуд суду.

Інші учасники в судове засідання не з`явились, були повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Перевіривши доводи на яких ґрунтується заява про відвід судді, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до частини 1 статті 6, частини 1 статті 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону.

Згідно статті 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

В свою чергу, положеннями ЦПК України передбачено процесуальне право осіб, які беруть участь у справі, заявити відвід судді, в провадженні якого знаходиться справа, при цьому, підстави для відводу судді визначені статтею 36 ЦПК України, за якими, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Аналізуючи підстави заявленого відводу судді, судом відзначається, що обставини, на які посилається представник Херсонського державного університету та перший заступник Херсонської обласної прокуратури не є достатніми для того, щоб поставити під сумнів об`єктивність та неупередженість судді, так як суддя під час розгляду всіх справ діє в межах наданих законом повноважень, не допускаючи порушень прав учасників процесу, виконуючи завдання цивільного судочинства щодо справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду і вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав фізичних осіб, поважаючи честь і гідність усіх учасників цивільного процесу, здійснюючи правосуддя на засадах їх рівності перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак.

Крім того, процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення в порядку, визначеному положеннями ЦПК України.

Разом з тим, частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право на справедливий суд, зокрема кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

З приводу безсторонності Європейський суд з прав людини висуває дві вимоги: по-перше, бути суб`єктивно вільним від упередженості чи зацікавленості у результаті розгляду справи, по-друге, бути об`єктивно безстороннім тобто, суд повинен гарантувати виключення будь-якого обґрунтованого сумніву стосовно його безсторонності.

Також суд зважає на таке: «Правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться» (рішення Європейського суду з прав людини, у справі «Декюббер проти Бельгії»).

Важливим питанням є довіра, яку в демократичному суспільстві суди мають викликати в громадськості (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ветштайн проти Швейцарії»).

Довіру неможливо примусово створити адміністративним рішенням. Довіра це суб`єктивне ставлення особи на підставі внутрішнього переконання з урахуванням зовнішніх обставин й цілком очевидно, що дії та рішення, які судом вчинені в межах закону, але в супереч інтересам однієї зі сторін, сприймаються цією стороною як негативні й у зв`язку з цим викликають недовіру до суду.

При цьому, можливість переконання особи у протилежному залежить не тільки від обґрунтування законності вчинених судом дій, а й від бажання та здатності особи сприймати це обґрунтування та розуміти дії, які можуть не відповідати її прямим інтересам.

В рішенні по справі «Фельдман проти України» Європейський суд з прав людини визнав порушенням статті 6 Конвенції щодо незабезпечення суддею достатніх гарантій для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу його безсторонності.

Згідно з пунктом 12 Висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача.

Практика Європейського суду свідчить, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи (рішення у справі «Пєрсак проти Бельгії» від 01.10.1982). Об`єктивний критерій безсторонності полягає у тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність суддів.

Другий критерій це критерій суб`єктивної безсторонності, тобто відсутність упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи. За загальним правилом, існує презумпція особистої безсторонності суддів доти, доки не доведено інше.

Неупереджений суддя складає свою думку у справі на підставі об`єктивних фактів, а не особистих почуттів та схильностей, тобто неупереджено, об`єктивно, справедливо.

Об`єктивність судді має розглядатися у двох аспектах як внутрішній стан судді, його свобода від будь-яких схильностей, упередженостей, а також як дії судді сприймаються стороннім спостерігачем.

Виходячи з наведеного, практика ЄСПЛ говорить про те, що кожний суддя, стосовно якого існують будь-які сумніви щодо недостатньої неупередженості, повинен відмовитись від розгляду справи (Мікалефф проти Мальти).

У відповідності до положень пункту 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Тобто, суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача.

Як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (HauschildtCase, № 11/1987/134/188, § 48).

Отже, враховуючи упереджене ставлення представника Херсонського державного університету та Херсонської обласної прокуратури до головуючого по справі судді, що випливає зі змісту заяви про відвід, їх впевненої переконаності про неможливість суддею здійснити розгляд справи з дотриманням принципів об`єктивності та неупередженості, з метою забезпечення права сторін на розгляд справи поза будь-яким розумним сумнівом, а також враховуючи неможливість передбачити результат розгляду справи, з метою уникнення будь-яких сумнівів у сторін щодо об`єктивності, неупередженості та безсторонності судді, суд вважає необхідним задовольнити заявлений відвід.

Суд також зауважує, що у випадку вирішення справи не на користь Херсонського державного університету, недовіра до суду з його сторони лише збільшиться.

На підставі викладеного, керуючись статтями 33, 36, 40, 259-261 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Задовольнити заявлений представником Херсонського державного університету Парасочкіною К.В. та першим заступником Херсонської обласної прокуратури Даниляком О. відвід судді Клімченку М.І.

Цивільну справу № 663/1738/16-ц передати в канцелярію Скадовського районного суду Херсонської області для визначення іншого судді у порядку встановленому ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. І. Клімченко