ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/312/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" липня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Заставенко М.О.,

з секретарем судового засідання Долею М.А.,

без участі сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним.

Ухвалою судді Дарницького районного суду міста Києва Цимбал І.К. від 17.07.2020 відкрито провадження в порядку загального позовного провадження.

01.12.2020 протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддям дану справу передано судді Заставенко М.О. з відстав відсторонення судді Цимбал І.К. від посади.

Ухвалою судді Дарницького районного суду міста Києва Заставенко М.О. від 03.12.2020 дану справу прийнято до провадження, призначено підготовче судове засідання на 23.03.2021.

В судове засідання, призначене на 23.03.2021 позивач та її представник не з`явилися. Позивач повідомлений у телефонному режимі /а.с.41/, крім того, представник позивача 15.02.2021 ознайомлювався з матеріалами справи /а.с.87/, що підтверджує обізнаність сторони позивача про дату судового засідання.

У зв`язку із неявкою позивача та його представника без повідомлення поважності причин неявки, підготовче судове засідання проведено за відсутності сторони позивача, призначено судове засідання на 25.05.2021 на 12.00 годин, про що позивача повідомлялось поштовим зв`язком /а.с.93, 94/, представника позивача було повідомлено в телефонному режимі /а.с.93/. Після судового засідання, а саме 23.03.2021 о 16.32 год від представника позивача надійшло клопотання про відкладення судового засідання.

25.05.2021 позивач та її представник не з`явилися в судове засідання, хоча повідомлені належним чином, від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із станом здоров`я, представник позивача не повідомив про важність причин неявки. Судове засідання у зв`язку із неявкою сторони позивача відкладено на 15.07.2021 на 10.00 годин.

15.07.2021 у судове засідання позивач та її представник повторно не з`явились, позивача було повідомлено поштовим зв`язком за адресою, вказаною позивачем у позові /а.с.99/, додатково позивача повідомлено у телефонному режимі, представнику позивача надсилалось повідомлення електронними засобами зв`язку. Про обізнаність сторони позивача про дату та час судового засідання свідчать також заяви, подані позивачем та її представником про відкладення розгляду справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до вимог п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз п. 3 частини першої ст. 257 ЦПК України та положень ст. 223 цього Кодексу свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача, та наявність перешкод для розгляду справи за його відсутності при наявності заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто вказує на врахування судом поважності причин неявки позивача до суду та повідомлення ним про причини нявки. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю та пропорційністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами, а суд, в межах встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, визначає порядок здійснення провадження у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді.

Як убачається з матеріалів справи, 25.05.2021 неявка сторони позивача стала підставою для відкладення судового засідання на іншу дату, а саме на 15.07.2021.

Про належне повідомлення сторони позивача про дати і час судових засідань 25.05.2021 та 15.07.2021 свідчать відмітки про повідомлення телефонним зв`язком /а.с.93, 99/, конверти, що направлялись позивачу за адресою АДРЕСА_1 , які повертались без вручення /а.с.94, 100/, звіт про доставку електронного листа представнику позивача /а.с.99 зворотній бік/, клопотання про відкладення судових засідань /а.с.95, 102,103/.

Таким чином, сторона позивача повторно не з`явилась у судове засідання, при цьому належним чином були повідомлені про дату там час розгляду справи, заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходило

З огляду на наведене, враховуючи норми чинного законодавства України, та прецедентну практику Європейського суду з прав людини, суд вважає, що судом вжито необхідних заходів щодо належного повідомлення позивача про дату судового засідання, позивач та її представник повторно у судове засідання не прибули, тому суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 131, 223, 257, 258, 260, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя М.О. Заставенко