441/1158/21 2/441/488/2021
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І м е н е м У к р а ї н и
13.07.2021 року Городоцький районний суд Львівської області в складі:
головуючого - судді Ференц О.І.
за участю секретаря судового засідання - Пеленської Х.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Городок за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Городоцької міської ради Львівської області про визнання права власності на частки в житловому будинку як на майно колгоспного двору, -
03.06.2021р. позивачі звернулися до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько ОСОБА_2 - ОСОБА_5 , а ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати - ОСОБА_6 , які до дня смерті були зареєстровані та проживали в АДРЕСА_1 . ОСОБА_1 , будучи спадкоємцем за заповітом майна ОСОБА_5 , звернулася до Городоцької державної нотаріальної контори за оформленням своїх спадкових прав, проте вияснилося, що вказаний вище житловий будинок належить до суспільної групи «колгоспний двір» і станом на сьогодні є живі інші члени такого двору.
Вказували, що згідно погосподарських книг с. Угри та довідки Городоцької міської ради Львівської області № 243 від 31.03.2021р. станом на 1988-05.04.1991р. членами колгоспного двору, які три роки до цієї дати постійно проживали і були зареєстровані в будинку були ОСОБА_5 (помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ), ОСОБА_6 (померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ), ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Відтак у них виникла необхідність у виділенні часток в майні колгоспного двору і, зокрема, визнання права спільної часткової власності по ј частині житлового будинку з господарськими та надвірними спорудами в АДРЕСА_1 за кожним із них як членами колгоспного двору, що змусило їх звернутися до суду.
Просили суд ухвалити рішення, яким визнати за кожним із них право спільної часткової власності на ј частину житлового будинку з господарськими та надвірними спорудами в АДРЕСА_1 як частку в майні колгоспного двору.
Позивачі в судове засідання не з`явилися, подавши письмову заяву про розгляд справи у їх відсутності. Позовні вимоги підтримують, проти ухвалення заочного рішення у справі не заперечують.
Представник відповідача - Городоцької міської ради Львівської області, в судове засідання не з`явився, відзиву на позовну заяву не подав, клопотань про відкладення судового засідання від нього не надходило.
У зв"язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що передбачено ч.2 ст.247 ЦПК України.
Проаналізувавши підстави позовної заяви, оглянувши та оцінивши матеріали справи, дослідивши зібрані у справі докази, суд вважає, що у справі є в наявності достатньо матеріалів про права і взаємовідносини сторін для розгляду справи за відсутності відповідача і постановлення заочного рішення, оскільки прийняття такого рішення не суперечить закону та відповідає вимогам ст.280 ЦПК України.
Судом встановлено, що житловий будинок АДРЕСА_1 належить до суспільної групи «колгоспний двір», головою якого був ОСОБА_5 , що підтверджується Свідоцтвом про право приватної власності на житловий будинок від 21.06.1988р. (а.с.21). Останній помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.20).
Згідно довідки Городоцької міської ради Львівської області № 243 від 31.03.2021р. останніми членами колгоспного двору, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , які були зареєстровані та проживали в ньому з 1988р. по 1991р. були ОСОБА_5 - голова двору, помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 - дружина, померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 - син, ОСОБА_1 - невістка, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 - внуки (а.с.28). Вказаний факт підтверджується також даними погосподарської книги станом на 1987-1995рр. (а.с.30-33) та будинкової книги для прописки громадян, що проживають в будинку АДРЕСА_1 (а.с.33-44).
ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_7 одружилася, змінивши своє прізвище на ОСОБА_9 (а.с.18).
ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_8 одружилася, змінивши своє прізвище на ОСОБА_10 (а.с.17).
Згідно п.4 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України положення зазначеного кодексу застосовуються до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності ЦК України 2003 року, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності.
Оскільки правовідносини виникли до набрання новим Кодексом чинності, слід застосовувати до них положення ЦК України в редакції 1963 року.
У відповідності до ч.2 ст.9 Закону СРСР «Про власність в СРСР», який набрав чинності 01.07.1990р., майно селянського господарства належить його членам на праві загальної спільної власності, якщо інше не передбачено законодавчими актами союзної і автономної республіки.
Пунктом 4 Постанови Верховної Ради УРСР від 26.03.1991р. № 885-12 «Про введення в дію Закону Української РСР «Про власність» (що була чинною на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що правила, які містяться в Закону УРСР «Про власність» і були передбачені Законом СРСР «Про власність СРСР», застосовуються з дня введення в дію Закону СРСР, тобто з 1 липня 1990р..
Як роз`яснив Пленум ВСУ в п. 6 постанови від 22.12.1995р. № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» (з наступними змінами) - положення статей 17, 18 Закону України «Про власність» щодо спільної сумісної власності поширюються на правовідносини, які виникли після введення в дію цього Закону (з 15 квітня 1991 року). Спори щодо майна колишнього колгоспного двору, яке було придбане до 15.04.1991р., мають вирішуватися за нормами, що регулювали власність цього двору: право власності на майно, яке належало колгоспному двору і збереглося після припинення його існування, мають ті члени двору, котрі до 15 квітня 1991р. не втратили права на частку в його майні. Такими, що втратили це право, вважаються працездатні члени двору, які не менше трьох років підряд до цієї дати не брали участі своєю працею і коштами у веденні спільного господарства двору (в цей строк не включається час перебування на дійсній строковій військовій службі, навчання в учбовому закладі, хвороба). Розмір частки члена двору визначається виходячи із рівності часток усіх його членів, включаючи неповнолітніх та непрацездатних у відповідності до ст.123 ЦК УРСР. Частку працездатного члена двору може бути зменшено або відмовлено у її виділенні при недовгочасному його перебуванні у складі двору або незначній участі працею чи коштами в господарстві двору. Особам які вибули з членів двору, але не втратили права на частку в його майні, вона визначається виходячи із того майна двору, яке було на час їх вибуття і яке збереглося.
Беручи до уваги те, що спірне домоволодіння відноситься до суспільної групи «колгоспний двір», частка всіх членів такого, які проживали і були зареєстровані у вказаному будинковолодінні в період з 1980-х рр. по 1991р. складає по 1/6 частці за кожним із членів колгоспного двору.
Згідно роз`яснень, викладених у підп. «г» п.6 Постанови Пленуму ВСУ № 20 від 22.12.1995р. «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» згідно зі ст.4 Постанови Верховної Ради України «Про введення в дію Закону «Про власність» загальні правила спадкування щодо частки члена колгоспного двору в майні двору застосовуються з 1 липня 1990 року. При спадкуванні після смерті останнього члена колгоспного двору, що мала місце до цієї дати, частка в майні двору, належна особі, яка вибула з членів двору, але не втратила на неї права на час смерті останнього члена двору, не входить до спадкового майна.
Оскільки два члени колгоспного двору - ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , померли до виділення їхній часток у майні колгоспного двору, станом на день їх смерті є живими інші четверо членів такого колгоспного двору - позивачі у справі, за останніми слід визнати право власності за кожним на ј частину такого майна.
На підставі викладеного, керуючись п.6 постанови Пленуму ВСУ від 22.12.1995р. № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» (з наступними змінами), ст.ст.5, 10, 12, 18, 141, 258, 263-265, 268, 280, 282 ЦПК України, суд -
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ІПН НОМЕР_1 , право власності на ј частину будинковолодіння АДРЕСА_1 як частку в майні колгоспного двору.
Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ІПН НОМЕР_2 , право власності на ј частину будинковолодіння АДРЕСА_1 як частку в майні колгоспного двору.
Визнати за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ІПН НОМЕР_3 , право власності на ј частину будинковолодіння АДРЕСА_1 як частку в майні колгоспного двору.
Визнати за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ІПН НОМЕР_4 , право власності на ј частину будинковолодіння АДРЕСА_1 як частку в майні колгоспного двору.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення через Городоцький районний суд Львівської області. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подання через Городоцький районний суд Львівської області апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Головуюча О.І. Ференц