Справа № 372/1080/19
Провадження 2-676/21
ухвала

Іменем України

12 липня 2021 року Обухівський районний суд Київської області в складі :

головуючого судді Потабенко Л.В.

при секретарі Буртовій О.Є.

за участю прокурора Курінного С.О.,

представників: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області цивільну справу за позовом Першого заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі територіальної громади селища Козин Обухівського району Київської області до Козинської селищної ради Обухівського району Київської області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , Публічне акціонерне товариство «Державний експортно-імпортний банк України», про визнання недійсним рішення, витребування земельних ділянок із чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в:

Прокурор звернувся до суду з вказаною позовною заявою в інтересах держави в особі територіальної громади селища Козин Обухівського району Київської області.

В підготовчому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 заявила клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, на обґрунтування якого вказала, що при подачі позову прокурор завчасно не повідомив належним чином позивача про намір звернутись до суду, не обґрунтовано та не доведено бездіяльність територіальної громади селища Козин, та не виконав вимоги ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», та не повідомив про подання позову у даній справі та представництво інтересів територіальної громади в суді.

В підготовчому засіданні представники відповідача підтримали вказане клопотання.

Прокурор заперечував щодо задоволення данного клопотання вказавши на його необгрунтованість та безпідставність.

Заслухавши представників відповідачів, прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення клопотання з наступних підстав.

Судом встановлено, що 21.03.2019 року перший заступник керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області звернувся до Обухівського районного суду з вказаною позовною заявою. Позовна заява прокурора мотивована тим, що за наслідками моніторингу стану збереження земель водного фонду на території смт. Козин, Обухівського району виявлено порушення вимог земельного та водного законодавства. Зокрема у листі Київського державного підприємства геодезії, картографії кадастрових та геоінформаційних систем «Киівгеоінформатика» № 01-01/16 від 05.01.2017 та схемою накладення земельних ділянолк на землі водного фонду згідно викопіювання з топографічної карти маштабу місцевості на 1993 рік, встановлено, що оспорюваним рішенням та виданими на його підставі державними актами на право власності на земельні ділянки, порушено інтереси держави, адже спірні земельні ділянки вибули з володіння територіальної громади смт. Козин поза її волею, і захист інтересів держави полягає в тому, що внаслідок прийняття оспорювіаного рішення, інші громадяни, які не є власниками земельних ділянок, втратили доступ до берега річки, порушено їх право на відпочинок на вільне користування природними ресурсами р. Дніпро, та порушено право на вільне користування природним довкіллям і водними ресурсами р. Дніпро.

В подальшому, земельні ділянки, виділені оспорюваним розпорядженням, були відчужені фізичними особами на відповідній правовій підставі.

Як вбачається з доданих до позовної заяви документів прокурором не надано жодного доказу на підтвердження повідомлення територіальної громади селища Козин Обухівського району Київської області про підготовку даного позову для подачі в Обухівський районний суд Київської області в його інтересах.

Відповідно до Постанови від 11.12.2019 Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду в справі № 577/1890/19 зазначено, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду. Підставою звернення до суду було посилання на неспроможність Державної екологічної інспекції у Сумській області самостійно звернутися до суду у зв`язку з відсутністю фінансового забезпечення для сплати судового збору. Встановивши, що вказані керівником Конотопської місцевої прокуратури підстави альтернативного звернення до суду та щодо фінансової неспроможності Державної екологічної інспекції у Сумській області сплатити судовий збір належним чином не підтверджені та необґрунтовані, покладення законом повноважень звернення до суду про відшкодування збитків і витрат, завданих унаслідок порушення вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, на Державну екологічну інспекцію (стаття 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»), суди зробили правильний висновок про повернення позовної заяви прокурору».

Згідно ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», вказується, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до ст. 18-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.

Відтак, територіальна громада селища Козин Обухівського району Київської області в особі селищної ради, як компетентний орган, має право самостійно виступати позивачем у суді, для реалізації своїх повноважень.

Разом з тим, доказів обізнаності Козинської селищної ради із позовом, щодо порушення інтересів держави під час виділення відповідачем у власність громадян земельних ділянок за рахунок земель прибережної захисної смуги не надано.

Згідно ст.23 ЗУ «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Згідно ст.24 ЗУ «Про прокуратуру», право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору України, його першому заступнику та заступникам, керівникам регіональних та місцевих прокуратур, їх першим заступникам та заступникам.

Відповідно до правових висновків викладених в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 (провадження № 12-194гс19) якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для залишення позову без розгляду.

Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частина четверта статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Якщо суд після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду.

Отже Верховним Судом зазначено, що підставою для звернення до суду прокурором в інтересах державних органів є не тільки письмове повідомлення відповідний орган про намір звернутись до суду, а і наявність умови про те, що компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, а розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Саме лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що уповноважений орган не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження, недостатньо для прийняття судом цієї заяви та рішення в такому спорі по суті. В такому разі, прокурор повинен надати належні та допустимі докази відповідно до вимог процесуального закону, наприклад, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення на підставі статті 367 Кримінального кодексу України (службова недбалість); вирок суду щодо службових осіб; докази накладення дисциплінарних стягнень на державного службовця, який займає посаду державної служби в органі державної влади та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків тощо). Аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 21.12.2018 у справі №922/901/17 та від 31.10.2018 у справі №910/6814/17.

Прокурором не надано доказів, щодо нездійснення або неналежним чином здійснення Козинською селищною радою, як розпорядника землі відповідних повноважень, віднесених до їх компетенції, протягом розумного строку після того, як цим органам стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави. Відтак і не обґрунтовано наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в особі територіальної громади селища Козин Обухівського району Київської області.

Як вбачається з матеріалів справи, прокурор не повідомляв Козинську селищну раду про намір звернутись до суду, та не надавав строку позивачам після отримання повідомлення самостійно звернувся до суду з позовом в інтересах держави.

Зазначене свідчить, що прокуратурою не було дотримано вимог закону щодо повідомлення про намір звернутись до суду, а від так, вимоги щодо права на звернення прокурора до суду з вказаною позовною заявою не були дотримані, а бездіяльності позивача прокуратурою перед поданням позову правова оцінка не було надана.

Згідно п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи

Суд вважає можливим залишити заяву без розгляду, задовольнивши відповідне клопотання представника відповідача.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. 257 ЦПК України, ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 , задовольнити.

Позовну заяву першого заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі територіальної громади селища Козин Обухівського району Київської області до Козинської селищної ради Обухівського району Київської області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , Публічне акціонерне товариство «Державний експортно-імпортний банк України», про визнання недійсним рішення, витребування земельних ділянок із чужого незаконного володіння, залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Обухівський районний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадця ти днів від дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її апеляційне оскарження.

Суддя