ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/800/21 Справа № 205/6439/16-ц Суддя у 1-й інстанції - Остапенко Н. Г. Суддя у 2-й інстанції - Лаченкова О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2021 року Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду області в складі:

головуючого - Лаченкової О.В.

суддів - Городничої В.С., Петешенкової М.Ю.

при секретарі - Кравченко Р.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі

апеляційну скаргу ОСОБА_1 ,

на ухвалу Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 07 вересня 2020 року

по справі за заявою ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Батова Людмила Григорівна про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів,-

ВСТАНОВИЛА:

В серпні 2016 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшов позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Батова Людмила Григорівна про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 07 вересня 2020 року клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову - залишено без задоволення.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 07 вересня 2020 року та скасувати заходи забезпечення позову накладені ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 15.09.2016 року.

У відзиві ОСОБА_2 на апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 07 вересня 2020 року просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу суду без змін.

Вислухавши доповідь судді, пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа: Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Батова Людмила Григорівна про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів.

Предметом спору є грошові кошти на загальну суму в розмірі 1 209 083 грн., отримані ОСОБА_3 від ОСОБА_2 з метою придбання на аукціоні, благоустрою та оформлення необхідних документів на спірне домоволодіння по АДРЕСА_1 .

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 06 вересня 2016 року застосовано заходи забезпечення позову, а саме накладено заборону вчинення дій по відчуженню домоволодіння по АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу № 128/а ВВ0558386 (а.с. 43-44 т.1).

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 15 вересня 2016 року замінено вид забезпечення позову: заборону вчинення дій по відчуженню спірного майна на накладення арешту на домоволодіння по АДРЕСА_1 (а.с. 58 т.1).

07 липня 2017 року ОСОБА_1 залучено до участі у справі у якості співвідповідача, оскільки грошові кошти отримані ОСОБА_3 в період шлюбу з ОСОБА_1 в інтересах сім`ї.

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 03 червня 2020 року залучено до участі у справі у якості правонаступника ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Суть інституту забезпечення позову - це гарантії прав в разі ухвалення судом рішення на користь позивача.

Відмовляючи у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі №205/6439/16-ц застосовані ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 06 вересня 2016 року, суд першої інстанції прийшов до правильного та обґрунтованого висновку, що оскільки розгляд справи ще триває, тому скасування заходів забезпечення може в подальшому утруднити виконання рішення суду.

Доводи апеляційної скарги про те, що наявні заходи забезпечення позву перешкоджають їй у реалізації її права власності, а саме оформлення 1/2 частини майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померло ОСОБА_3 , колегія суддів не приймає до уваги, оскільки цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення, у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки у відповідності до заявлених позовних вимог.

Крім того, посилання апелянта, що вона не має наміру продавати або дарувати вказане майне, суперечать наявним в матеріалах справи доказам, а саме з матеріалів справи вбачається, що на розгляді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів за попереднім договором купівлі-продажу від 16.01.2018 року (відчуження 1/4 частини) нерухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

А тому, колегія суддів припускає те, що ОСОБА_1 намагається відчужити дане майно шляхом укладення попереднього договору купівлі-продажу від 16.01.2018 року, що в подальшому унеможливить виконання рішення суду.

Приведені в апеляційній скарзі доводи про те, що суд не дав оцінки наданих ним доказам не можуть бути прийняті до уваги, оскільки вони зводяться до переоцінки доказів і незгоди з висновками суду по їх оцінці, та особистого тлумачення апелянтом норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ст.89 ЦПК України виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному та об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Відповідно до рішення «Проніна проти України» № 63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року, п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE (Серявін та інші проти України), №4909/04, §58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Таким чином, судова колегія вважає, що доводи апеляційної скарги суттєвими не являються і не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

Відповідно ст.141 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишаючи рішення суду без змін не змінює розподіл судових витрат.

Керуючись ст.ст. 149, 150, 259, 367, 374, 375 ЦПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 07 вересня 2020 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя О.В.Лаченкова

Судді В.С.Городнича

М.Ю.Петешенкова