Справа № 523/8477/21
Провадження №2/523/3677/21
У Х В А Л А

13.07.2021 року м. Одеса

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Кремер І.О., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 за участю третіх осіб без самостійних вимог Приватного нотаріусу Одеського міського нотаріального округу Косюк Олени Петрівни, Приватного нотаріусу Одеського міського нотаріального округу Чередниченко Ганни Анатоліївни, ОСОБА_4 про визнання договору дарування удаваним, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 за участю третіх осіб без самостійних вимог Приватного нотаріусу Одеського міського нотаріального округу Косюк О.П., Приватного нотаріусу Одеського міського нотаріального округу Чередниченко Г.А., ОСОБА_4 про визнання договору дарування удаваним, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ майна подружжя.

Одночасно із зверненням до суду з даним позовом позивач ОСОБА_1 надала суду заяву про забезпечення позову. Обгрунтовуючи вимоги поданої заяви, позивач вказує на те, що у період шлюбу між позивачем та ОСОБА_2 сторонами була придбана умовах розстрочки житлова квартира за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим між відповідачем ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , який діяв від імені ОСОБА_3 , був укладений попередній договір купівлі продажу квартири, посвідчений Приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Чередниченко Т.А., запис у реєстрі № 332.

До попердньорго договору купівлі продажу квартири надавалася нотаріально посвідчена письмова заява про згоду, про що свідчить п. 6 Попереднього договору, відповідно до якої такий договір вчинений за письмовою заявою про згоду дружини ОСОБА_2 ОСОБА_1 , справжність підпису під якою засвідчена Чередниченко Г.А., приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу 18.04.2019 року, зареєстрованого в реєстрі за № 331.

У серпні 2020 року між позивачем та ОСОБА_2 виник конфлікт стосовно житлових прав, а оскільки остання сплата грошових коштів та дата укладення Договору купівлі продажу відповідно до попереднього договору настає лише 18.04.2021 року, відповідач з метою реєстрації майна на нього особисто звернувся 19.08.2020 року до суду із позовом про розірвання шлюбу із ОСОБА_1 , яким рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 21.12.2020 року було задоволено.

24.12.2020 року ОСОБА_2 передав останню суму коштів за вказану вище квартиру ОСОБА_4 та уклав з ним Договір дарування житлової квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Оскільки, існують всі підстави, що в подальшому можуть виникнути обставини, що утруднять або зроблять неможливим виконання рішення у даній справі, просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на 1/2 частину житлової квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Дослідивши матеріали справи та заяви, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно приписів ч. 1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до роз`яснень Постанови № 9 Пленуму Верховного суду України "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" від 22 грудня 2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитись зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідного виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовними вимогами.

Згідно приписів п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується шляхом накладення арешту на майно.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням наступного: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із такою заявою до суду. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову ст. 151 ЦПК України.

Разом з цим, дана заява не містить належного та достатнього обґрунтування доцільності вжиття заходів забезпечення позову, позивачем не зазначено обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри в порушеннях та діях, які можуть істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а саме вчинення відповідачем дій спрямованих на відчуження спірного майна, передання у користування третім особам спірного об`єкту нерухомого майна чи вчинення інших дій, що позбавляє суд можливості дійти висновку про наявність достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення позову у вигляді арешту може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Згідно ч. 10 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Дослідивши матеріали заяви, враховуючи те, що ухвала про забезпечення позову по своїй суті є виконавчим документом, приходжу до переконання, що подана позивачем ОСОБА_1 заява про забезпечення позову є необґрунтована, не відповідає вимогам ст.151 ЦПК України, а тому підлягає поверненню позивачу.

Керуючись ст.ст. 149 - 153 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 за участю третіх осіб без самостійних вимог Приватного нотаріусу Одеського міського нотаріального округу Косюк Олени Петрівни, Приватного нотаріусу Одеського міського нотаріального округу Чередниченко Ганни Анатоліївни, ОСОБА_4 про визнання договору дарування удаваним, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ майна подружжя повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду набирає законної сили негайно з моменту її підписання .

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк.

Суддя Суворовського

районного суду м. Одеси: І.О. Кремер