Справа № 635/5245/21
Провадження по справі № 2/635/3076/2021
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2021 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - Бобко Т.В.,

секретар судового засідання Полоз М.М.,

розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 пред`явив до суду позов шляхом подання позовної заяви до ОСОБА_2 , яким просить стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за договором позики грошових коштів від 25 січня 2013 року у розмірі 20 000 доларів США, що станом на 04.06.2021 складає 546 800 гривень; стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати у розмірі 10 000 гривень.

07 січня 2021 року позивач звернувся до суду із заявою про вжиття заходів забезпечення позову, в якій просив забезпечити позов шляхом накладення арешту на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 . В обґрунтування заяви про забезпечення позову посилався на те, що 25 січня 2013 року між ним та ОСОБА_2 укладено договір позики, згідно якого остання взяла в борг у позивача грошові кошти у сумі 20 000 доларів США та зобов`язалася їх повернути в строк до 25 січня 2020 року. Станом на 05 червня 2021 року ОСОБА_2 свої зобов`язання за договором позики не виконала. За відповідачем на праві власності зареєстрована трикімнатна квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач вважає необхідним забезпечити позов шляхом накладення арешту на зазначену квартиру, оскільки у нього є обґрунтоване припущення вважати, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. Враховуючи те, що між сторонами дійсно виник спір, беручи до уваги обставини справи, співмірність виду забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, що не призведе до порушення прав та інтересів відповідача з приводу користування та володіння вказаною квартирою, а також враховуючи ту обставину, що подальше відчуження відповідачем вказаного майна призведе до ускладнення захисту прав позивача, а невжиття заходів забезпечення позову може зробити неможливим чи утруднити виконання рішення суду в разі задоволення позову, позивач просить заяву задовольнити. У зв`язку з тим, що він є інвалідом, а тому постійно витрачає кошти на лікування, просить зустрічне забезпечення позову не застосовувати, крім того ані власник, ані треті особи внаслідок вжиття заходів забезпечення позову не понесуть жодних збитків та незручностей у разі забезпечення позову, а всі витрати розподіляються судом за результатами розгляду справи. Просив звільнити його від сплати судового збору за подання заяви про забезпечення позову, посилаючись на те, що він є інвалідом ІІ групи.

Згідно з ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Враховуючи ту обставину, що викладені в заяві обставини та надані заявником докази є достатніми для розгляду заяви про забезпечення позову, заява про забезпечення позову розглядається без повідомлення учасників справи, що відповідає вимогам ст. 153 ЦПК України.

Враховуючи, що розгляд заяви про забезпечення позову відбувався у відсутність сторін, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, перевіривши матеріали справи, вважає заяву позивача про вжиття заходів забезпечення позову такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачені статтею 150 цього Кодексу заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має право звернутися до суду.

Частиною 1 ст. 150 ЦПК України встановлені види забезпечення позову, зокрема заборона вчиняти певні дії.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову для нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви. Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності має здійснюватися судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову не повинно мати наслідком заподіяння шкоди позивачу, а вжиття таких заходів не повинно мати наслідком заподіяння шкоди заінтересованим особам. Однією з підстав задоволення заяви про забезпечення позову є спроможна вірогідність повідомлених обставин, що можуть перешкодити виконанню судового рішення. Тобто, підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

Заходи щодо забезпечення позову мають застосовуватися відповідно до їх мети, з урахуванням безпосереднього зв`язку між предметом позову та заявою про забезпечення позову.

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №11243372 від 06 червня 2021 року, за відповідачем ОСОБА_3 зареєстрована трикімнатна квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 75 кв.м., житловою площею 43,60 кв.м., загальна вартість нерухомого майна становить 109620,46 гривень (реєстраційний номер майна 11243372, дата прийняття рішення про державну реєстрацію 14 серпня 2008 року. Зазначена квартира належить ОСОБА_4 на підставі договору дарування від 11 квітня 2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області за реєстровим №2006 11 квітня 2008 року та договору про поділ спільного майна подружжя від 11 серпня 2008 року посвідченого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області за реєстровим №1998 11 квітня 2008 року.

Оскільки невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, а також не забезпечити ефективний захист оспорюваних прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся, в разі задоволення позову, враховуючи ту обставину, що позивачем заявлені вимоги щодо стягнення з відповідача грошової суми у загальному розмірі 20 000 доларів США, що відповідно даних Національного банку України щодо офіційного курсу валют станом на 04.06.2021 складає 546 800 гривень, яка є співмірною з вартістю квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , яка згідно наданих позивачем доказів становить 109620 гривень, виходячи з принципу обов`язковості рішень суду, передбаченого ст. 124 Конституції України та ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також з метою недопущення порушення прав осіб, які беруть участь у справі, враховуючи, що між сторонами дійсно виник спір, суд вважає за необхідне задовольнити заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 153 ЦПК України, залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Відповідно до положень ст. 154 ЦПК України, суд не застосовує зустрічне забезпечення.

Щодо заяви позивача про звільнення його від сплати судового збору за подання заяви про забезпечення позову, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Позивачем надане до суду посвідчення серії НОМЕР_1 , зі змісту якого вбачається, що він є інвалідом ІІ групи і має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни осіб з інвалідністю внаслідок війни.

Враховуючи викладене, позивач звільнений від сплати судового збору за подання заяви про забезпечення позову на підставі п. 9 ч. 1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст.ст. 149-151, 247 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики задовольнити повністю.

Накласти арешт на квартиру загальною площею 75,00 кв.м. житловою площею 43,60 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_2 на підставі договору дарування частини квартири від 11 квітня 2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Гаражою Г.П. за реєстровим №2006 та договору про поділ спільного майна подружжя від 11 серпня 2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Гаражою Г.П. за реєстровим №1998 (реєстраційний номер нерухомого майна 11243372).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду Харківської області протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення. У разі скасування цієї ухвали позовна заява вважається поданою в день первісного звернення до суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Харківський районний суд Харківської області.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Строк пред`явлення до виконання ухвали про забезпечення позову три роки.

Стягувач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , проживає: АДРЕСА_3 .

Боржник: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , проживає: АДРЕСА_1 .

Суддя Т.В.Бобко