№ 637/566/21
№ 2/637/221/21
У Х В А Л А

Іменем України

22 червня 2021 року смт. Шевченкове

Суддя Шевченківського районного суду Харківської області Островська Н.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 третя особа: Шевченківська селищна рада про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

у с т а н о в и в :

У червні 2021 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , третя особа: Шевченківська селищна рада про визнання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст.175 ЦПК України.

Суд, розглянувши позовну заяву, дійшов висновку про залишення її без руху, оскільки подана без додержання вимог ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України з наступних підстав.

Як вбачається з викладених вимог, ОСОБА_1 просить визнати ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , неповнолітню дитину ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 такими, що втратили право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч.4 ст.19 Сімейного кодексу України, при розгляді судом спорів щодо місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

При цьому суд звертає увагу на положення ч.1 ст. 47 ЦПК України, відповідно до якої здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи, разом з тим в якості учасників справи визначено неповнолітніх дітей, інтереси яких в силу ч.1 ст. 59 ЦПК України захищають у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Отже, всупереч вимогам діючого законодавства ОСОБА_1 в якості третьої особи по справі вказує лише Шевченківську селищну раду та в позовній заяві взагалі не зазначає статус відповідачів /родичі, знайомі, тощо/ у справі.

Також зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що позивач є власником будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом, зареєстрованого в реєстрі № 808 від 06.09.1988 р., однак інформаційної довідки з Державного реєстру прав на нерухоме майно із зазначенням відомостей про власників будинку станом на день звернення до суду, позивачем не надано.

Позивач також не зазначив у позовній заяві часу, з якого відповідачі не проживають у будинку, не надав на підтвердження цього жодних доказів. Зокрема, доданий позивачем акт обстеження з сусідами сам по собі не має юридичного характеру. Довідка від 21.05.2021 № 15, видана громадською комісією з житлових питань при виконавчому комітеті Шевченківської селищної ради на підставі акту обстеження про підтвердження факту не проживання особи за місцем реєстрації, також не містить відомостей про те, з якого часу відповідачі не поживають у вказаному будинку.

За змістом позовної заяви виникають розбіжності в анкетних даних учасників справи.

Відповідно до вимог ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, що позивачем не виконано.

Зазначені вище обставини входять до предмету доказування у спорах про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, а тому обов`язково мають бути відображені в позовній заяві та доданих до неї матеріалах.

Вказане не дозволяє суду вирішити справу, керуючись завданнями цивільного судочинства, які превалюють над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1. ст. 6 Конвенції про захист прав людини ї основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна Держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких має не допустити судовий процес у безладний рух.

За змістом рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011у справі 1-9/2011 вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до пункту частини 1 статті 185 Цивільного кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частині 2 статті 185 Цивільного кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України ,-

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 третя особа: Шевченківська селищна рада про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків тривалістю десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду у вищезазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.І.Островська