У Х В А Л А

Іменем України

07 липня 2021 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду м. Києва Гринчак О.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про припинення частки у праві спільної часткової власності та виділення частки внатурі

В С Т А Н О В И В:

У липні 2021 року до Деснянського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 з вимогами:

- припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 на 15/200 частину житлового будинку, загальною площею у розмірі 196,7 (кв.м.), в будинку АДРЕСА_1 ;

- припинити право спільної часткової власності ОСОБА_2 на 15/200 частину житлового будинку, загальною площею у розмірі 196,7 (кв.м.), в будинку АДРЕСА_1 ;

- виділити в натурі ОСОБА_1 15/200 частину житлового будинку в будинку АДРЕСА_1 ;

- виділити в натурі ОСОБА_2 15/200 частину житлового будинку в будинку АДРЕСА_1 .

Дослідивши матеріали поданої позовної заяви, суд встановив таке.

За приписами частини другої статті 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до положень ДСТУ 4163-2003 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації» реквізит «підпис» документу відноситься до обов`язкових реквізитів.

При цьому, п. 5.23 ДСТУ 4163-2003 визначено, що реквізит «підпис» розміщують під текстом документа або під відміткою про наявність додатків.

Натомість, до позовної заяви додано окремий чистий аркуш взагалі без тексту позовної заяви, на якому міститься лише дата, прізвище, ім"я, по батькові позивачів та їх підписи, тобто реквізит "підпис" здійснено не під текстом документа і не під відміткою про наявність додатків.

Також варто зауважити, що вказана позовна заява не є пронумерованою чи прошитою, з якої би слідувало, що вказаний аркуш з підписами є частиною позовної заяви, Крім того, позовна заява надіслана до суду поштою без опису вкладення, що позбавляє можливості встановити дійсну кількість аркушів позовної заяви.

Необхідно також зазначити, що звернення до суду передбачає, зокрема, надання суду належних доказів дійсної волі учасника справи. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого волевиявлення.

Підписання позовної заяви є підтвердженням волевиявлення особи на подання позову, однак викладене не дає підстав вважати, що позивачами підписано даний позов.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Європейський суд зазначає, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулювання з боку держави ( рішення у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998, рішення у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001).

З урахуванням наведеного, зазначена позовна заява підлягає поверненню позивачам.

При цьому, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 175, 185, 259-261, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про припинення частки у праві спільної часткової власності та виділення частки внатурі - повернути позивачам.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. І. Гринчак