Справа № 766/3700/18
02 липня 2021 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого - судді Прохоренко В.В.,
секретар Бакшина К.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні у порядку загального позовного провадження заяву представника позивача про ухвалення додаткового рішення по справі за позовом ОСОБА_1 , від імен якої діє ОСОБА_2 , до Державного підприємства «Державний інститут судових економіко-правових та технічних експертних досліджень», третя особа - Публічне акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити дії,
Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 11.01.2021 року позов задоволено. Скасовано рішення державного реєстратора Рилєєва Олександра Олександровича Херсонської філії державного підприємства «Державний інститут судових економічно-правових та технічних експертних досліджень» про державну реєстрацію прав та їх обмежень (з відкриттям розділу), індексний номер 32767087 від 07.12.2016 року, яким за ПАТ КБ «Приватбанк» зареєстровано право приватної власності на нерухоме майно, а саме на квартиру, загальною площею 25,9 кв.м., житловою площею 12,1 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

Скасовано рішення державного реєстратора Рилєєва Олександра Олександровича Херсонської філії державного підприємства «Державний інститут судових економічно-правових та технічних експертних досліджень» про державну реєстрацію прав та їх обмежень (з відкриттям розділу), індексний номер 32768275 від 07.12.2016 року, яким за ПАТ КБ «Приватбанк» зареєстровано право приватної власності на нерухоме майно, а саме на квартиру, загальною площею 26,4 кв.м., житловою площею 17,3 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

22 березня 2021 року представником ОСОБА_1 адвокатом Петровою О.О. поадано заяву, в якій просить винести додаткове рішення суду у справі, відповідно до якого зазначити про припинення права власності АТ КБ «Приватбанк» на квартиру АДРЕСА_1 та квартиру АДРЕСА_2 .

В обґрунтування заяви зазначено, що при вирішенні даної справи, не було вирішено питання щодо у зв`язку з зміною законодавства України, а саме ч.3 ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», за якою у випадку скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав). Однак, у зв`язку з тим, що рішенням суду від 11.01.2021 р. було скасовано рішення державного реєстратора Рилєєва Олександра Олександровича Херсонської філії державного підприємства «Державний інститут судових економічно-правових та технічних експертних досліджень» про державну реєстрацію прав та їх обмежень (з відкриттям розділу), індексний номер 32767087 від 07.12.2016 року, яким за ПАТ КБ «Приватбанк» зареєстровано право приватної власності на нерухоме майно, а саме на квартиру, загальною площею 25,9 кв.м., житловою площею 12,1 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та рішення державного реєстратора Рилєєва Олександра Олександровича Херсонської філії державного підприємства «Державний інститут судових економічно-правових та технічних експертних досліджень» про державну реєстрацію прав та їх обмежень (з відкриттям розділу), індексний номер 32768275 від 07.12.2016 року, яким за ПАТ КБ «Приватбанк» зареєстровано право приватної власності на нерухоме майно, а саме на квартиру, загальною площею 26,4 кв.м., житловою площею 17,3 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , рішення про припинення зазначеного права власності не було ухвалено. Тому просить постановити по справі додаткове рішення.

Сторони в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання були повідомлені у встановленому законом порядку.

Згідно ч.4 ст.270 ЦПК України, у разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, вивчивши зміст заяви про ухвалення додаткового рішення суду, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 11.01.2021 року позов задоволено.

Скасовано рішення державного реєстратора Рилєєва Олександра Олександровича Херсонської філії державного підприємства «Державний інститут судових економічно-правових та технічних експертних досліджень» про державну реєстрацію прав та їх обмежень (з відкриттям розділу), індексний номер 32767087 від 07.12.2016 року, яким за ПАТ КБ «Приватбанк» зареєстровано право приватної власності на нерухоме майно, а саме на квартиру, загальною площею 25,9 кв.м., житловою площею 12,1 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Скасовано рішення державного реєстратора Рилєєва Олександра Олександровича Херсонської філії державного підприємства «Державний інститут судових економічно-правових та технічних експертних досліджень» про державну реєстрацію прав та їх обмежень (з відкриттям розділу), індексний номер 32768275 від 07.12.2016 року, яким за ПАТ КБ «Приватбанк» зареєстровано право приватної власності на нерухоме майно, а саме на квартиру, загальною площею 26,4 кв.м., житловою площею 17,3 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

22.03.202 року представник позивача звернулася до суду з заявою про ухвалення додаткового рішення, при цьому посилаючись на зміни у законодавстві України.

Відповідно до ч.1 ст.270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; судом не вирішено питання про судові витрати; суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу.

Відповідно до п.20 роз`яснень викладених в постанові Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі " додаткове рішення може бути ухвалено лише у випадках і за умов, передбачених ст.220 ЦПК 2004 (ст.270 ЦПК); воно не може змінити суті основного рішення або містити у собі висновки про права та обов`язки осіб, які не брали участі у справі, чи вирішувати вимоги, не досліджені в судовому засіданні. При порушенні питання про ухвалення додаткового рішення з інших підстав суд ухвалою відмовляє в задоволенні заяви.

Таким чином, способом усунення неповноти рішення суду є ухвалення додаткового рішення і додаткове рішення може бути ухвалене лише у випадках і за умов, вичерпний перелік яких передбачений статтею 270 ЦПК України. При порушенні питання про ухвалення додаткового рішення з інших підстав суд має право відмовити в його ухваленні, постановивши відповідну ухвалу.

Зазначена заява обумовлена тим, що позивач звернулась додержавного реєстратора прав на нерухоме майно Кравченко Т.В., з метою виконання рішення по справі № 766/3700/18 Але їй було відмовлено, у зв`язку з тим, що відбулися відповідні зміни у законодавстві України та з таким формулюванням вимог, що зазначені у рішенні, виконати його не є можливим.

Суд погоджується з доводами представника позивача про те, що на момент подачі позовних вимог до Херсонського міського суду Херсонської області, вимоги про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень були ефективними способами захисту цивільного права, визначеними законом.

Як вбачається з рішення суду 01.01.2021р. судом було встановлено, що з Єдиного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Підставою внесення запису про право власності стало Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 32767087 від 07.12.2016 року та 32768275 від 07.12.2016, державний реєстратор Рилєєв Олександр Олександрович Херсонської філії державного підприємства «Державний інститут судових економічно-правових та технічних експертних досліджень». Суд також прийшов до висновку, що дії Відповідача-1 державного реєстратора Рилєєва О.О. щодо прийняття рішення про державну реєстрацію права власності, на підставі договору іпотеки, що містять застереження про задоволення вимог іпотекодержателя,є також протиправними.

Згідно висновків Великої Палати Верховного Суду у постанові від 28.08.2018року по справі 925/1265/16 , Великої Палати Верховного Суду у постанові від 29 травня 2019 року по справі №367/2020/15-ц зазначалось на те, що рішення суб`єкта державної реєстрації прав про державну реєстрацію прав із внесенням відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вичерпує свою дію. А тому після внесення такого запису скасування зазначеного рішення не може бути належним способом захисту права або інтересу позивача.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству» № 340-IX від 05 грудня 2019 року, який набрав чинності з 16.01.2020 року були внесені зміни до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»,відповідно до яких частина3ст.26Закону викладено в такій редакції: У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а"пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а"пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону.

Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав)».

Відповідно до п. 3 Прикінцевих та перехідних положень ЗаконуУкраїни № 340-IX від 05 грудня 2019 року, судові рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, що на момент набрання чинності цим Законом набрали законної сили та не виконані, виконуються в порядку, передбаченом Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» до набрання чинності цим Законом.

Відповідно до ст.15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання; має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. За захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу особа має право звернутися до суду (ст. 16 ЦК України).

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:

1) визнання права;

2) визнання правочину недійсним;

3) припинення дії, яка порушує право;

4) відновлення становища, яке існувало до порушення;

5) примусове виконання обов`язку в натурі;

6) зміна правовідношення;

7) припинення правовідношення;

8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;

9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;

10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Вказаний перелік не є вичерпним, оскільки суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Права та охоронювані законом інтереси особи за відсутності будь-яких механізмів захисту залишатимуться декларативними. Тож у разі незаконного посягання на майнові та особисті немайнові права та законні інтереси особи, останні повинні підлягати захисту, що, у свою чергу, вимагає від держави забезпечення належного правового регулювання з тим, щоб визначити засоби реалізації таких прав та інтересів, а також закріпити ефективні способи їх захисту.

Захист порушеного права має бути ефективним, тобто повинен здійснюватися з використанням такого способу захисту, який здатний відновити, наскільки це можливо, відповідні права, свободи й інтереси позивача

У зв`язку з тим, що судом було встановлено про протиправність Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 32767087 від 07.12.2016 року та 32768275 від 07.12.2016, державний реєстратор Рилєєв Олександр Олександрович Херсонської філії державного підприємства «Державний інститут судових економічно-правових та технічних експертних досліджень», та враховуючи що на момент винесення судом рішення діяла норма ч.3ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», а також те, що рішенням суду скасовано наслідки прийнятого такого рішення, проте зміни до Закону вимагають і одночасне визнання, зміни чи припинення цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав)» і враховуючи те, що без державної реєстрації припинення права відповідача на квартири це не призведе до ефективного захисту прав позивача, суд вважає за необхідне задовольнити заяву оскільки наявні підстави для винесення додаткового рішення в розумінні ст.270 ЦПК України.

Крім того, суд звертає увагу , що відповідно до усталеного прецедентного права Суду § 1 статті 6 гарантує кожному право подати в суд чи відповідний орган будь-який позов, який стосується його цивільних прав та обов`язків; таким чином, § 1 статті 6 передбачає "право на суд", одним з аспектів якого є право доступу до суду, тобто право порушувати в судах позов для вирішення цивільного спору. Однак це право було б ілюзорним, якби національна правова система Високої Договірної Сторони дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалося невиконаним, на шкоду будь-якій стороні.

Враховуючи викладене, керуючись ст..ст.15,16 ЦК України, Закон України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» , ст.ст. 2-13, 44, 48, 49, 70, ч.1,3 ст.223, 247, 258-260, 268, 270, 353, 354 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Заяву представника позивача про ухвалення додаткового рішення у цивільній справі №766/3700/18 в справі за позовом ОСОБА_1 , від імен якої діє ОСОБА_2 , до Державного підприємства «Державний інститут судових економіко-правових та технічних експертних досліджень», третя особа - Публічне акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити дії задовольнити.

Припинити право власності публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» () на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Припинити право власності публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» () на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2

Додаткове рішення може бути оскаржене до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення, а особами які брали участь у справі, але не були присутні при проголошення додаткового рішення в той же строк і в тому ж порядку з дня отримання додаткового рішення.

Суддя В.В. Прохоренко