Справа № 274/794/20-ц
Провадження № 2/408/690/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

5 липня 2021 року Біловодський районний суд Луганської області,

в складі: головуючого-судді: Булгакової Г.В.

при секретарі: Ришковій Г.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Біловодська, Луганської області, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кладко Олександр Вікторович, до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кладко О.В., звернувся до суду із зазначеною заявою до відповідача ОСОБА_2 про оспорювання батьківства, посилаючись на наступне.

8 вересня 2015 року позивач уклав шлюб з ОСОБА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 у відповідача в м.Бердичів Житомирської області народилася донька ОСОБА_3 .

Батьком народженої дитини було записано позивача. Однак він з цим не згодний в зв`язку з тим, що з листопада 2015 року між позивачем та відповідачем фактично припинилися шлюбні відносини. Вони проживали окремо, спільне госоподарстьво не вели.

Також позивач на полягає на тому, що з липня 2016 по 20 липня 2019 року він проходив службу у Збройних силах України за контрактом. За час несення служби він з відповідачем не зустрічався, в статеві відносини з нею не вступав, тому не є біологічним батьком доньки відповідача.

30 січня 2019 року рішенням Біловодського районного суду Луганської області було розірвано шлюб між сторонами.

Позивач неодноразово звертався до відповідача з проханням про внесення змін до актового запису з умовою записати справжнього біологічного батька. Однак відповідач відмовилася.

Позивач у судове засідання не з`явився, просив суд розглянути справу за його відсутності. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує

Представник позивача у судове засідання не з`явився, звернувся до суду із заявою, в якій просив розглянути справу за його відсутності. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася. Про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомила, відзив на позов не подала.

Зі згоди позивача суд ухвалює проводити заочний розгляд справи, що відповідає вимогам ст.280 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини другої статті 125 Сімейного кодексу України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини; за рішенням суду.

Частиною першою статті 126 СК України передбачено, що походження дитини від батька визначається за заявою жінки чи чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Згідно зі статтею 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статті 126 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Не має права оспорювати батьківство, зокрема, особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком.

Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі сукупності доказів. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ЦПК України, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

Доказами у зазначеній категорії справ можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Керуючись цим загальним правилом, встановлення батьківства на підставі частини другої статті 128 СК України можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи.

Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із частинами першою, шостою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства.

Згідно з частиною четвертою, пунктами 3-5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

У частині першій статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини першої статті 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Так судом встановлено, що 2 жовтня 2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кладко Олександр Вікторович, до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства було призначено судово-біологічну генетичну експертизу. Про проведення якої біло повідомлено позивача та відповідача по справі.

Однак листом № 1116 від 15.12.2020 року суд було повідомлено про те, що у зв`язку х неявкою ОСОБА_2 разом з дитиною 16.11.2020 та 14.12.2020 на експертизу, ухвалу суду було повернуто без виконання з експертної установи.

Таким чином судом встановлено, що відповідач неодноразово не з`явилася для забору біологічних зразків разом із дитиною для проведення судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи (експертизи ДНК), що свідчить про її ухилення від проведення зазначеної експертизи з метою встановлення істини у справі.

Нез`явлення відповідача разом із дитиною до експертної установи для відібрання біологічних матеріалів для проведення судово-генетичної експертизи свідчить про її небажання отримати точні висновки щодо походження дитини на спростування доводів позивача про оспорювання батьківства.

Судом вжито належних процесуальних заходів з метою проведення судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи (експертизи ДНК) та забезпечення участі відповідача разом із дитиною у її проведенні.

Відповідач не довела наявність поважних підстав, які перешкоджали їй з`явитися разом із дитиною до експертної установи для забору відповідних зразків її та дитини.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 478/690/18 (провадження № 61-18333св19).

Частиною четвертою статті 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Також суду в якості доказу було надано належним чином завірену копію рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 11 грудня 2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на дружину до досягнення дитиною трьох років в описовій частині якого вказано, що позивач поянила, що відповідач не є батьком дитини, оскільки вона з ним не проживає та не зустрічалася із листопада 2015 року. Проте оскільки їх шлюб не було розірвано на час народження дитини, батьком дитини було вказано ОСОБА_1 . Вона належним чином була повідомлена про розгляд справи про оспорювання батьківства та те, що 16 грудня призначено проведення судової генетичної експертизи. Однак на експертизу ОСОБА_2 їхати не бажає.

Таким чином, аналізуючи вищевикладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи із принципів розумності, виваженості, справедливості, суд дійшов висновку про повну обґрунтованість позовних вимог позивача в заявлених ним межах та про існування правових підстав для їх задоволення.

Розподіл судових витрат суд вирішує згідно вимог ст.141 ЦПК України: у разі задоволення позову на відповідача покладаються витрати, пов`язані з розглядом справи, що в даному спорі становлять сплату судового збору в сумі 840.80 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.126, 128, 136 СК України, ст.ст.263-268 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Кладко Олександр Вікторович, до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства задовольнити повністю.

Виключити відомості про позивача ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_2 , як батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з актового запису № 279 від 18 квітня 2018 року зроблений у Бердичівському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у житомирській області.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.

Копію заочного рішення надіслати сторонам.

Заочне рішення може бути переглянуте Біловодським районним судом Луганської області за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційну скаргу на рішення може бути подано до Луганського апеляційного суду безпосередньо або через Біловодський районний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Головуючий суддя: Г.В. Булгакова