провадження № 2-з/752/600/21
УХВАЛА

05.07.2021 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі судді Чередніченко Н.П.

за участю секретаря Шевчук М.Ю.

розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Шапошнікова Іллі Борисовича про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ріглі Україна» в особі Голови комісії з припинення/ліквідатора Полешко Андрія Володимировича, про зобов?язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в:

14.05.2021 року позивач ОСОБА_1 через представника - адвоката Шапошнікова І.Б. звернулась до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом, в якому просила зобов?язати ТОВ Ріглі Україна» в особі Голови комісії з припинення/ліквідатора Полешко А.В. визнати як вимоги, що задовольняються в другу чергу, та включити до проміжного ліквідаційного балансу ТОВ «Ріглі Україна» кредиторські вимоги ОСОБА_1 на суму 139 817,99 грн., які складаються з: 2814,56 грн. заборгованості по заробітній платі з період з 2003 року по день звільнення; 12918,23 грн. компенсації втрати частини заробітної плати у зв?язку із порушенням строків її виплати; 124085,20 грн. середнього заробітку (розмір відшкодування заробітку) за невиплату при звільненні заробітної плати в повному обсязі.

29.06.2021 року до Голосіївського районного суду м. Києва надійшла заява позивача ОСОБА_1 , подана представником - адвокатом Шапошніковим І.Б., про вжиття заходів забезпечення позову, в якій позивач просила зобов?язати державним реєстраторам будь-яких органів (місцевого самоврядування, виконавчих комітетів, місцевих державних адміністрацій, акредитованих підприємств Міністерства юстиції України), а також нотаріусам та особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів, які мають відповідні повноваження щодо внесення будь-яких відомостей та/або змін з будь-яких питань до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, реєстрацію припинення юридичної особи - ТОВ «Ріглі Україна» () в результаті її ліквідації; заборонити ТОВ «Ріглі Україна», зокрема, голові комісії з припинення/ліквідатора Полешко А.В. вчиняти будь-які дії щодо закриття банківського ліквідаційного рахунку ТОВ «Ріглі Україна» ().

В обґрунтування заяви зазначено про те, що існує ризик суттєвого ускладнення виконання судового рішення у цивільній справі, у випадку задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , оскільки після формування ліквідаційного балансу відбувається завершальний етап ліквідаційної процедури, після чого до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань державним реєстратором вносяться відомості та проводиться державна реєстрація припинення юридичної особи. Також, існує велика ймовірність, що за результатами ліквідаційної процедури майно буде розподілене, і відповідно виконання рішення суду буде неможливим.

Суд дослідивши матеріали справи за поданою заявою, приходить до наступного.

Згідно із ч.ч. 1 та 2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Види забезпечення позову визначені положеннями статті 150 ЦПК України та до них належать: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.

При цьому, відповідно до вимог ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Вирішуючи питання про забезпечення позову та приймаючи за ним рішення, суд зобов`язаний враховувати обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та зазначені ним докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до п.п. 4,5,6 Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Також слід зазначити, що статтею 124 Конституції України визначено принцип обов`язковості судових рішень, який з огляду на положення статей 2, 18, 153 ЦПК України поширюється також на ухвалу суду про забезпечення позову. При цьому відповідно до частини третьої статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідачів, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р. (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»).

У відповідності до приписів ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Встановлено, що предметом позовних вимог ОСОБА_1 є зобов?язання вчинити дії, а саме - включити до проміжного ліквідаційного балансу ТОВ «Ріглі Україна» кредиторські вимоги ОСОБА_1 на суму 139 817,99 грн. При цьому, ТОВ «Ріглі Україна» перебуває у стані припинення, розпочато процедуру ліквідації юридичної особи.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів усіх учасників; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу. Вжиті заходи забезпечення позову не повинні перешкоджати господарській діяльності учасників правовідносин.

При цьому, достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачу вчиняти певні дії.

У поданій заяві про вжиття заходів забезпечення позовних вимог, позивач просить суд вжити заходів забезпечення позову, шляхом заборони уповноваженим законом особам вносити будь-які відомості та/або зміни з будь-яких питань до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, реєстрацію припинення юридичної особи - ТОВ «Ріглі Україна» () в результаті її ліквідації; та заборонити ТОВ «Ріглі Україна», зокрема, голові комісії з припинення/ліквідатора Полешко А.В. вчиняти будь-які дії щодо закриття банківського ліквідаційного рахунку ТОВ «Ріглі Україна» ().

У випадку задоволення вимог заяви про вжиття заходів забезпечення позову у запропонованому вигляді, суд втрутиться у процедуру ліквідації юридичної особи, фактично зупинить таку процедуру, що не є адекватним заходом та призведе до порушення охоронюваних законом інтересів юридичної особи, відносно якої розпочато процедуру ліквідації.

Приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, виходячи з оцінки доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову та доказів, наданих в обґрунтування таких доводів, суд надходить до висновку про те, що заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.149-153, 260, 353 ЦПК України,-

у х в а л и в:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Шапошнікова Іллі Борисовича про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ріглі Україна» в особі Голови комісії з припинення/ліквідатора Полешко Андрія Володимировича, про зобов?язання вчинити дії, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя