У Х В А Л А

13 липня2021 року м. Київ

Справа № 756/16381/16-ц

Провадження: № 2-ві/824/55/2021

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Невідомої Т.О.

розглянувши заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , про відвід судді Рубан С.М.

у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітнього ОСОБА_6 , третя особа: Служба у справах дітей Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням

та за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ковальчук Сергій Павлович, ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітнього ОСОБА_6 , про визнання недійсним звіту про незалежну оцінку майна та застосування наслідків недійсності правочинів до договору купівлі- продажу квартири та відновлення становище, яке існувало до порушення права власності, шляхом скасування реєстраційних дій,

в с т а н о в и в :

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває вказана цивільна справа за апеляційною скаргою законного представника ОСОБА_6 - ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 14 квітня 2021 року.

05 липня 2021 до суду надійшла заява ОСОБА_1 , який діє в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , про відвід судді Рубан С.М.

Заява обґрунтована тим, що під час проведення судового засідання у нього, заявника, склалося враження, що головуючий суддя для себе вже ухвалила рішення не на користь скаржника, а від його проголошення суддю зупинила лише непідготовленість представника ОСОБА_3 - адвоката Буракова І.О., який в судовому засіданні не зміг навести приклади практики Верховного Суду щодо вирішення аналогічних спорів. За наведених підстав суддею було оголошено перерву у справі, незвжаючи на те, що ніхто із сторін такого клопотання не заявляв. Окрім того, він, ОСОБА_1 , після судового засідання став свідком телефонної розмови адвоката ОСОБА_7 з невідомою особою, під час якої останній вказав, що «перерва у справі нічого не вирішує, надійна людина, колега адвокат, клопотала за нас, вона знає суддю». Окрім того, донька судді ОСОБА_8 - ОСОБА_9 є адвокатом Ради адвокатів міста Києва, її офіс знаходиться в Оболонському районі м. Києва. На його, ОСОБА_1 , думку, поведінка судді Рубан С.М. не відповідає Бангалорським принципам поведінки судді, викликає недовіру та сумніви в неупередженості судді.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 липня 2021 року відвід ОСОБА_1 визнано необґрунтованим, заяву передано для вирішення відводу відповідно до вимог ч. 3 ст. 40 ЦПК України іншому судді, який не входить до складу суду.

Після проведення автоматизованого розподілу справи та відповідно до ч. 8 ст.40 ЦПК України питання про відвід вирішується суддею судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Невідомою Т.О. без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи, викладені у заяві про відвід судді Рубан С.М., приходжу до висновку про відсутність підстав для задоволення такої заяви з огляду на наступне.

Статтею 36 ЦПК України визначено перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або необ`єктивності судді.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Тобто, особа, яка заявляє відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи, зважаючи на дію презумпції особистої неупередженості судді, яка діє до тих пір поки не доведено інше.

Як убачається із матеріалів справи, ухвалами Київського апеляційного суду від 20 травня 2021 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою законного представника ОСОБА_6 - ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 14 квітня 2021 року, справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

Згідно протоколу судового засідання від 15 червня 2021 року, колегією суддів під час судового розгляду було оголошено перерву для надання до суду відповідних доказів.

За правилом ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Підсумовуючи наведене, суд доходить висновку про те, що наведені в заяві про відвід судді твердження щодо безпідставного оголошення перерви зводяться виключно до незгоди заявника із процесуальними рішеннями судді під час розгляду справи та не свідчать про упередженість судді Рубан С.М.

Також, слід зазначити, що нормами чинного законодавства визначено засади та окремі механізми реалізації прав всіх учасників судового процесу, в тому числі, забезпечення права на апеляційне та касаційне оскарження судових рішень, що може бути реалізовано у передбаченому чинним цивільно-процесуальним законодавством порядку у разі непогодження з процесуальними рішеннями судді.

Наразі, оцінка процесуальних дій суду при ухваленні рішень у справі відноситься до компетенції вищестоящих судів, і не може бути здійснена суддею, визначеним у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК Українидля розгляду заяви про відвід.

Бангалорськими принципами поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006 року, визначено, що «Об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття».

У відповідності до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляду справи в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Інші доводи ОСОБА_1 , які викладені у заяві про відвід судді Рубан С.М., зокрема щодо передчасного вирішення суддею спору не на користь скаржника, є виключно його власними припущеннями та не свідчать про існування об`єктивно обґрунтованих обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді-доповідача, а тому, відповідно до статті 36 ЦПК України, не можуть бути підставою для відводу судді.

Ураховуючи викладене, в задоволенні заявиОСОБА_1 про відвід судді судді Рубан С.М. слід відмовити.

Керуючись ст. 36-37, 39-40, 44 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах малолітнього ОСОБА_2 , про відвід судді Рубан С.М. залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: Т.О. Невідома