Єдиний унікальний номер: 379/458/21
Провадження № 2-о/379/20/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2021 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Музиченко О. О.,

за участю:

секретаря судового засідання Бакал O.A.,

заявниці ОСОБА_1 ,

представника заявниці - адвоката Горбуненка В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 3 в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: приватний нотаріус Таращанського районного нотаріального округу Київської області Федкевич Наталія Миколаївна, Таращанська міська рада Київської області, про встановлення факту, що має юридичне значення, - факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В:

Заявниця ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, - факту родинних відносин. В обґрунтування заяви зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її двоюрідна сестра - ОСОБА_2 , 1930 року народження, яка на момент смерті проживала у АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема, на земельні ділянки на території Северинівської сільської ради Таращанського району Київської області, що належали їй на підставі державних актів серії серії ЯД №672221 та серії ЯД №672222 від 16.05.2007. Вона, як двоюрідна сестра покійної ОСОБА_2 , є спадкоємицею п`ятої черги за законом, звернулася до приватного нотаріуса Таращанського районного нотаріального округу Київської області Федкевич Н.М. із заявою про прийняття спадщини. Проте, нотаріус повідомила про неможливість визнання її спадкоємцем спадкового майна ОСОБА_2 , оскільки нею не підтверджено факт їх родинних відносин зі спадкодавицею, рекомендовано звернутися із цим питанням до суду. Через неможливість документального підтвердження факту наявності родинних відносин між заявницею та померлою сестрою, що необхідно їй для оформлення її спадкових справ як спадкоємиці за законом п`ятої черги, остання звернулась до суду з даною заявою, в якій просить встановити факт родинних відносин між нею та її двоюрідною сестрою, а саме те, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 є її - ОСОБА_1 - двоюрідною сестрою.

Ухвалою суду від 14.06.2021 до участі у даній справі в якості заінтересованої особи було залучено Таращанську міську раду Київської області (а.с.68, 69).

Заявниця ОСОБА_1 , допитана в судовому засіданні за її згодою як свідок відповідно до положень статті 234 ЦПК України, в судовому засіданні свою заяву підтримала та показала, що її дід ОСОБА_3 мав від першого шлюбу двох дітей: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 . Від другого шлюбу у нього народилась дочка ОСОБА_6 - її (заявниці) матір. Отже, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 були сестрами по батькові. У ОСОБА_6 народилась вона (заявниця) - ОСОБА_8 /по прізвищу батька ОСОБА_9 /, після шлюбу змінила прізвище на ОСОБА_10 . Усе наведене підтверджується відповідними свідоцтвами. ОСОБА_7 вийшла заміж за ОСОБА_11 і у неї народилась дочка ОСОБА_2 . Отже, вона (заявниця) і ОСОБА_2 є двоюрідними сестрами, адже їхні матері були рідними сестрами по батьку. Однак, через відсутність свідоцтва про шлюб ОСОБА_12 і ОСОБА_11 та зміни прізвища матері ОСОБА_2 з ОСОБА_13 на ОСОБА_14 неможливо документально встановити вказані родинні відносини між нею та ОСОБА_2 .. Додала, що вони із сестрою ОСОБА_2 жили по сусідству в селі Северинівка Таращанського району, у сестри було двоє синів, один із них загинув, де інший - вона не знає, давно його не бачила, про онуків ОСОБА_2 їй нічого не відомо. ОСОБА_2 вона (заявниця) ховала сама, чоловіка на той час у сестри не було, на похованні нікого із рідні, крім неї самої, не було. Домоволодіння померлої сестри нині пустує, присадибна ділянка заростає чагарниками, ніхто за нею не доглядає. Посилаючись на вказані обставини, просила її заяву задовольнити.

Представник заявниці - адвокат Горбуненко В.С. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, надав пояснення, аналогічні викладеному у заяві.

Заінтересована особа приватний нотаріус Таращанського районного нотаріального округу Київської області Федкевич Н.М. в судове засідання не з`явилась, про день, час і місце розгляду справи повідомлена належно і завчасно згідно вимог чинного законодавства (а.с.33-34, 74). Причини її неявки суду невідомі.

Представник заінтересованої особи Таращанської міської ради Київської області в судове засідання не з`явився, про день, час і місце розгляду справи повідомлені належно і завчасно згідно вимог чинного законодавства (а.с. 73). 22.06.2021 до суду надійшла з Таращанської міської ради заява за підписом в.о. міського голови О.Астапова з проханням розглянути справу без участі їхнього представника, проти задоволення заяви не заперечують (а.с.76).

За положенням частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання учасників справи за умови їх належного повідомлення про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Заслухавши пояснення заявниці, допитаної в якості свідка відповідно до положень ст. 234 ЦПК України, її представника, вивчивши матеріали цивільної справи, дослідивши усі надані докази та матеріали спадкової справи, перевіривши викладені у заяві обставини, судом встановлено наступні фактичні обставини та визначено зміст правовідносин.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що вбачається з наявної у матеріалах справи копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть (а.с. 39, матеріали спадкової справи).

ОСОБА_2 по день смерті проживала у будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується копією довідки № 725, виданої 14.11.2019 виконавчим комітетом Северинівської сільської ради Таращанського району Київської області (а.с.40, матеріали спадкової справи).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема на: земельну ділянку площею 0,0892 га, цільове призначення якої для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських споруд та будівель (присадибна ділянка), кадастровий номер: :01:010:0008, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_2 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯД № 672221 від 16.05.2007, зареєстрованого за № 01.07.33300093; та на земельну ділянку площею 0,3812 га, цільове призначення - для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер: :01:010:0025, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_2 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯД № 672222 від 16.05.2007, зареєстрованого за № 01.07.33300094 (а.с.55-56, матеріали спадкової справи).

З матеріалів спадкової справи №83/2021 відносно майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , копія якої міститься у справі, вбачається, що єдиним спадкоємцем за законом на спадкове майно після смерті ОСОБА_2 є ОСОБА_1 , оскільки інших спадкоємців за законом, які прийняли спадщину, немає.

Так, з метою оформлення своїх спадкових справ, як спадкоємця за законом, заявниця зверталась до приватного нотаріуса Таращанського районного нотаріального округу Київської області Федкевич Н.М., однак, отримала від нотаріуса лист від 17.03.2021 за № 43/01-16 про пропущення строку для прийняття спадщини з рекомендацією звернутись для вирішення вказаного питання до суду з відповідним позовом.

Рішенням Таращанського районного суду Київської області від 23.04.2021 ОСОБА_1 було визначено додатковий строк для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили (а.с.61-63, матеріали спадкової справи).

На підставі вказаного рішення суду 26.05.2021 ОСОБА_1 повторно звернулась до приватного нотаріуса Таращанського районного нотаріального округу Київської області Федкевич Н.М. із заявою про прийняття спадщини після її двоюрідної сестри ОСОБА_2 (а.с. 36, матеріали спадкової справи).

З постанови нотаріуса Таращанського районного нотаріального округу Київської області Федкевич Н.М. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26.05.2021 вбачається, що ОСОБА_1 було відмовлено, як спадкоємцю за законом, у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на спадкове майно у зв`язку із тим, що не доведено родинний зв`язок між спадкоємцем ОСОБА_1 та спадкодавцем ОСОБА_2 (відсутнє свідоцтво про народження матері спадкоємця) (а.с.20). Згідно офіційних документів відсутні правові підстави визнати ОСОБА_1 двоюрідною сестрою померлої (а.с. 20).

Судом встановлено, що згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 26.04.1951 ЗАГСом Северинівської сільської ради, заявниця ОСОБА_8 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Северинівка Таращанського району Київської області. Батьками заявниці зазначені ОСОБА_9 та ОСОБА_6 (а.с.6).

При укладенні шлюбу 21.06.1964 заявниця змінила своє прізвище із « ОСОБА_15 » на прізвище чоловіка - « ОСОБА_10 », що підтверджено копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 , актовий запис № 11 від 21.06.1964 (а.с.7).

В актовому записі про шлюб по с. Северинівка Таращанського району Київської області від 23.11.1941, який виявлений у книзі реєстрації актів про шлюб, що зберігається у документах архівного фонду Р-5634 «Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Київській області», зазначено, що ОСОБА_16 (так у документах), віком 23 роки, за національністю - білорус, та ОСОБА_6 (так у документах), віком 23 роки, за національністю - українка, вступили до шлюбу, після чого прізвище чоловіка зазначено « ОСОБА_17 », прізвище жінки - « ОСОБА_13 » (а.с.11).

Померла ОСОБА_2 народилася у 1930 році, її батьками зазначені: батько: ОСОБА_11 , 33 роки; мати: ОСОБА_18 , 21 рік, що вбачається із актового запису № 62 від 24 червня 1930 року про народження ОСОБА_2 (так у документі) 22 червня 1930 року. Дана обставина вбачається, із копії архівної довідки № 92-РАЦС від 27.02.2012 (а.с.8).

Також, із копії архівної довідки № 01-43/242.2(1) від 02.03.2021 вбачається, що ОСОБА_2 (так у документах) народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 , батько: ОСОБА_19 (так у документах), віком 33 роки; мати: ОСОБА_18 (так у документах), віком 21 рік (а.с.10).

В метричній книзі Михайлівської церкви с. Северинівка Таращанського повіту Київської губернії за 1910 р. виявлено запис про народження ОСОБА_20 такого змісту: «№14. ОСОБА_21 . Народилася і хрестили 4 квітня 1910 року. Батьки: с. Северинівка селянин ОСОБА_22 і його законна дружина ОСОБА_23 , обоє православні. Датовано старим стилем.», що вбачається з архівної довідки про народження ОСОБА_20 за № 02-231 від 20.03.2012 (а.с.12).

Також, в метричних книгах церкви св. Михаїла с. Северинівка Таращанського повіту Київської губернії за 1906-1909, 1911-1919 рр. містяться записи: «№ 14. 18 травня 1909 року вінчалися першим шлюбом села Северинівка селянин ОСОБА_22 , 24 років, та АДРЕСА_2 . 18 вересня 1916 року вінчалися села Северинівка селянин Григорій Якимович Погорецький, 32, років, другим шлюбом, та села Северинівка селянка ОСОБА_24 , 22 років, першим шлюбом, обоє православні. При перегляді метричних книг вказаної церкви за 1909, 1911-1917 рр. запису про смерть ОСОБА_25 не виявлено. Книги за 1910 р. немає на зберіганні.». Дані обставини вбачаються із повідомлення (архівної довідки) Центрального державного історичного архіву України, м. Київ за № 02-1613 від 13.04.2021 (а.с.13).

Із копій пенсійних посвідчень № 10335/201357 від 06.08.1967 та № 182248 від 25.09.2974 вбачається, що мати заявниці - ОСОБА_6 народилася 1919 року (а.с.14), дана обставина вказує на те, що вона народилася у шлюбі ОСОБА_3 та ОСОБА_26 .

В копії виписки з погосподарської книги (станом на 01.01.1955) особистий рахунок № НОМЕР_3 міститься запис: «голова сім`ї - ОСОБА_18 , рік народження - 1910, українка; дочка - ОСОБА_2 , рік народження - 1930, українка» (а.с.15).

В копії виписки з погосподарської книги (станом на 01.01.1955) особистий рахунок № НОМЕР_4 міститься запис: «голова сім`ї - ОСОБА_26 , рік народження - 1891, українка; дочка - ОСОБА_27 , рік народження - 1919, українка»; внучка - ОСОБА_8 , рік народження - 1946, українка (а.с.16).

В копії виписки з погосподарської книги (станом на 01.01.1967) особистий рахунок № НОМЕР_3 міститься запис: «голова сім`ї - ОСОБА_26 , рік народження - 1984, українка; дочка - ОСОБА_27 , рік народження - 1919, українка» (а.с.17).

В копії виписки з погосподарської книги (станом на 01.01.1971) особистий рахунок № НОМЕР_5 міститься запис: «голова сім`ї - ОСОБА_26 , рік народження - 1984, українка (даний запис перекреслено, на той час ОСОБА_26 померла); дочка - ОСОБА_27 , рік народження - 1919, українка» (а.с.18).

Із заяви ОСОБА_28 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , мешканки АДРЕСА_3 , посвідченої старостою виконавчого комітету Таращанської міської ради Круківським А.М. 01.07.2021, вбачається, що вона ( ОСОБА_28 ) знайома з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 з дитинства, в подальшому вони були сусідами. Їй ( ОСОБА_28 ) точно відомо, що ОСОБА_1 доводиться двоюрідною сестрою ОСОБА_2 , їхні матері - рідні сестри по батькові (а.с. 77).

Отже, надані заявницею докази у своїй сукупності підтверджують вказані нею у заяві обставини.

При вирішенні заяви суд керується наступними нормами права.

Відповідно до статті 124 Конституції України правосуддя в Україні здійснюють виключно суди.

Згідно з приписами статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який, зокрема, вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Стаття 13 Конвенції гарантує кожному, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, право на ефективний спосіб юридичного захисту в національному органі.

Водночас, у пункті 36 рішення від 09 грудня 2010 року у справі «Буланов і Купчик проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке, відповідно до практики Суду, включає не тільки право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Така сама правова позиція викладена Європейським судом з прав людини й у пункті 50 рішення від 13 січня 2011 року у справі «Чуйкіна проти України» та інших рішення Суду.

У свою чергу, національне законодавство України встановлює наступне.

Частиною 1 ст. 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до п.5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення факту, що мають юридичне значення.

За положенням пункту 1 частини 1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку з втратою годувальника.

Згідно ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

За ч.1 ст.95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

На підставі усього вищевикладеного, даючи оцінку зібраним доказам по справі, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що заявника є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі, заява ОСОБА_1 обґрунтована. Встановлення даного факту необхідне заявниці для оформлення її спадкових прав.

Керуючись ст.ст. 89, 95, 247, 265, 273, 293-294, 315-316, 319, 352, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: приватний нотаріус Таращанського районного нотаріального округу Київської області Федкевич Наталія Миколаївна, Таращанська міська рада Київської області, про встановлення факту, що має юридичне значення - факту родинних відносин, - задовольнити повністю.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а саме те, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідною сестрою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_6 .

Судові витрати залишити за заявницею.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 07.07.2021.

Суддя Таращанського районного суду Київської області О. О. Музиченко