Категорія 60 Доповідач Галацевич О. М.
У Х В А Л А
07 липня 2021 р. м. Житомир
Житомирський апеляційний суд у складі судді Галацевич О.М., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судових витрат за подання апеляційної скарги на рішення Богунського районного суду м.Житомира від 08 червня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Сєтак Віктор Ярославович, про усунення від права на спадкування,
Рішенням Богунського районного суду м.Житомира від 08 червня 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

02 липня 2021 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу. До скарги долучила клопотання про звільнення її від сплати судового збору.

В обґрунтування вказаного клопотання зазначила, що на даний час не працює, а тому не має можливості сплатити судовий збір. На підтвердження вказаних обставин долучила відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків за І квартал 2021 року, з яких вбачається, що інформація про доходи відсутня.

Відповідно до ч.1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Із підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч.2 ст. 136 ЦПК України).

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (із змінами від 25.09.2015) роз`яснено, що відповідно до ст. 8 Закону № 3674-VI та норм ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

За змістом п. 1 ч.1, ч.2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням звільнити від сплати судового збору за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Разом із тим, порушуючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, ОСОБА_1 не надала суду відомостей про отриманий нею дохід за календарний попередній рік, тобто за 2020 рік (з 01 січня 2020 року по 31 грудня 2020 року).

За таких обставин, підстави для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору, відсутні.

Отже, апеляційна скарга ОСОБА_1 залишається без руху для сплати судового збору.

Так, згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, станом на час подання позовної заяви) судовий збір справлявся у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п.2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент подання позовної заяви) передбачено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою, встановлений судовий збір 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2020 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2020 року становив 2102 грн.

Відповідно до підпункту 6 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду, судовий збір сплачується в розмірі 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Як вбачається із матеріалів справи, заявник оскаржує рішення суду першої інстанції у повному обсязі щодо вимоги немайнового характеру (про усунення від права на спадкування).

Отже, особа, яка подає апеляційну скаргу, мала сплатити судовий збір в сумі 1261,20 грн (840,80 (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб)х150%=1261,20 грн).

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_1 необхідно надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору в розмірі 1261,20 грн.

За змістом ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Керуючись ст. ст. 136, 185, 357 ЦПК України, суддя

у х в а л и в :

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Богунського районного суду м.Житомира від 08 червня 2021 року залишити без руху.

Повідомити особу, яка подала апеляційну скаргу, про необхідність протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали сплатити судовий збір у розмірі 1261,20 грн на розрахунковий рахунок за такими реквізитами: одержувач: ГУК у Жит.обл/ТГ м.Житомир/22030101, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: UA0006797, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Роз`яснити, що у разі не усунення вказаних в ухвалі недоліків апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута особі, яка її подала.

Суддя