ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4297/18
провадження № 2/753/1037/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" квітня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. з секретарем судового засідання Кримчук Я.Р., розглянувши в порядку загального позовного провадження в судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: Дарницька районна в м. Києві державна адміністрація, Орган опіки та піклування Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Падалка Роман Олегович, про визнання свідоцтва про право власності та договору купівлі-продажу квартири недійсними,

В С Т А Н О В И В:

У березні 2018 р. ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: Дарницька районна в м. Києві державна адміністрація, Орган опіки та піклування Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Падалка Роман Олегович, про визнання недійсним свідоцтва про право власності на квартиру № НОМЕР_1 в буд. АДРЕСА_1 та визнання недійсними договору купівлі-продажу даної квартири від 19.02.2018 р.

Ухвалою суду (під головуванням судді Даниленка В.В.) від 26.03.2018 відкрито провадження за даним позовом та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання.

Ухвалою від цієї ж дати судом вжиті заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірну квартиру.

24.05.2018 року судове засідання було відкладено для виклику відповідачів на 02.07.2018 р.

Ухвалою суду від 08.06.2018 року судом вжиті заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на все рухоме та нерухоме майно, а також на всі рахунки у банківських установах ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Судові засідання, призначені на 02.07.2018 року та 12.09.2018 року не відбулися в зв`язку з перебуванням судді Даниленка В.В. у відпустці та на лікарняному.

У судовому засіданні 23.10.2018 року представником позивача ОСОБА_1 було заявлено клопотання про доручення до матеріалів справи заяви про зміну предмету позову, суд відклав розгляд справи на 17.01.2019 року для виклику відповідачів.

02.07.2019 року суд відклав розгляд справи в зв`язку з неявкою відповідачів.

08.08.2019 року у судове засідання не з`явився позивач, в зв`язку з чим розгляд справи було відкладено.

25.09.2019 року ОСОБА_8 було виключено з числа відповідачів в зв`язку зі смертю, позивачем було подано заяву про зміну предмету позову, у судовому засіданні оголошено перерву.

26.10.2020 року справу було передано для розгляду судді Трусовій Т.О. в зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_9 із займаної посади. Ухвалою від тієї ж дати справа прийнято до провадження та призначена до розгляду.

16.02.2021 року суд повернувся на стадію підготовчого розгляду та ухвалив провести його без участі позивача, який будучи належним чином повідомленим про дату та час судового розгляду, до суду не з`явився. Суд відмовив у долученні заяв позивача про зміну предмету позову від 23.10.2018 та 25.09.2019 року та ухвалив розглядати первинну позовну заяву. Суд відмовив у задоволенні клопотання про витребування приватизаційної справи та документів посвідчення договору. Представником відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_10 було заявлено клопотання про залишення позивної заяви без розгляду у зав`язку з неявною позивача, у якому судом було відмовлено. Суд закрив підготовче засідання та призначив справу до розгляду по суті.

30.03.2021 року позивач в судове засідання не з`явилася, судова повістка, яка направлялась їй за зазначеною у позовній заяві адресою для листування, повернулася з відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою». У зв`язку з неявкою позивача суд відклав розгляд справи на 27.04.2021 року.

В судове засідання 27.04.2021 року позивач втретє не з`явилася, судова повістка, яка направлялась їй за зазначеною у позовній заяві адресою для листування, повернулася з відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою». У судовому засіданні відповідачем ОСОБА_6 та представником третьої особи Органу опіки і піклування Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації були подані заяви про залишення позовної заяви ОСОБА_1 , без розгляду в зв`язку з ї повторною неявкою у судові засідання.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є: верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; обов`язковість судового рішення; забезпечення права на апеляційний перегляд справи; забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Відповідно до положень статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно частині 1 статті 5 цього Кодексу здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За положеннями статті 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваними судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (стаття 13 ЦПК України).

За правилами цивільного судочинства учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (статті 43, 44 ЦПК України).

Стаття 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантує кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Рішеннями Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді (рішення ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 (Judgement of ECHR of 16 December 1992 De Geouffre de la Pradelle v. France // Series A N 253- В).

Вказане узгоджується з позицією ЄСПЛ, що викладена у рішенні по справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03), в частині того, що «…сторони в розумінні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007, та «Трух проти України», заява № 50966/99, рішення від 14.10.2003).

З цього приводу прецедентними є також рішення ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Стаття 12 ЦПК України передбачає, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до вимог пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічна норма міститься і у частині 5 статті 223 цього Кодексу.

Як зазначалося вище, в матеріалах справи містяться відомості щодо виклику позивача на усі судові засідання з розгляду справи по суті. Заяв від сторони позивача про розгляд справи за її відсутності чи про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Отже враховуючи встановлені обставини, вищенаведені положення цивільного процесуального закону та практику Європейського суду з прав людини, суд вбачає підстави для залишення позову ОСОБА_1 без розгляду з підстав її повторної неявки в судове засідання.

З огляду на результат розгляду справи суд відповідно до положень частини 9 статті 158 ЦПК України скасовує заходи забезпечення позову.

Керуючись частиною 9 статті 158, частиною 5 статті 223, пунктом 3 частини 1 статті 257, статтями 260, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , треті особи: Дарницька районна в м. Києві державна адміністрація, Орган опіки та піклування Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Падалка Роман Олегович, про визнання свідоцтва про право власності та договору купівлі-продажу квартири недійсними залишити без розгляду.

Скасувати арешт об`єкту нерухомого майна - квартири за адресою: АДРЕСА_2 , що в рівних частках по 1/2 на підставі договору купівлі-продажу від 19.02.2018 року, що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Падалка Р.О. належить на праві приватної власності ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно з підпунктом 15.5 пункту 15 частини першої Перехідних положень Розділу XIII ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: