Справа № 703/2017/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2021 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Ігнатенко Т.В.

секретар судового засідання Бондаренко А.І.

за участю заявниці ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сміла Черкаської області, заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Смілянського міського суду Черкаської області від 25 березня 1996 року у цивільній справі №2-206/1996р. за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

ВСТАНОВИВ:

29 червня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаною заявою, в які просить виправити у рішенні Смілянського міського суду Черкаської області від 25 березня 1996 року запис, що вона була всього один раз одружена і це було зрозуміло надруковано в рішенні суду.

Заяву обґрунтовує тим, що в провадженні Смілянського міського суду Черкаської області перебувала на розгляді справа №2-206/1996р. за її позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, за результатами розгляду якої прийнято рішення від 25 березня 1996 року. Після отримання вказаного рішення у тексті виявлено неправдивий запис, а саме «шлюб у сторін другий», однак юридично та фактично вона перебувала у шлюбі один раз, в зв`язку з чим звернулася до суду з даною заявою.

Заявник ОСОБА_1 під час судового розгляду підтримала заяву та просила її задовольнити. Крім того зазначила, що вона до прийняття судом рішення про розірвання шлюбу з ОСОБА_2 у справі №2-206/1996р. перебула у лише один разу у шлюбі саме з ОСОБА_2 , який до укладення з нею шлюбу раніше вже був одружений. Стверджує, що у позовній заяві про розірвання шлюбу з ОСОБА_2 нею було зазначено, що шлюб у неї перший, а у ОСОБА_2 другий, однак з невідомих їй причин суд у рішенні вказав, що шлюб у сторін, тобто і в неї також, другий, що не відповідає дійсності та є явною опискою.

Суд, врахувавши доводи заявника, дослідивши матеріали заяви, приходить до наступного.

Судом встановлено, що в провадженні Смілянського міського суду Черкаської області перебувала цивільна справа №2-206/1996р. за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

За результатами розгляду вказаної цивільної справи, 25 березня 1996 року прийнято рішення, яким вирішено розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований в Смілянському міському відділі ЗАГС, актовий запис №387 від 15 жовтня 1992 року. У зв`язку з минуванням значного часту, та закінченням терміну зберігання справи в архіві суду, матеріали справи, за виключенням тексту рішення суду, були знищені, та суд позбавлений можливості оглянути як текст позовної заяви, що перебувала на розгляді суду, так і копії доданих до неї матеріалів.

Як вбачається з мотивувальної частини зазначеного рішення, судом вказано, що вирішуючи питання про витрати пов`язані з розірванням шлюбу суд вважає, що їх треба покласти на сторони відповідно до їх матеріального становища, врахувавши при цьому, що на утриманні позивачки знаходиться неповнолітня дитина, та що шлюб у сторін другий.

Заявник ОСОБА_1 у своїй заяві про виправлення описки стверджує, що у тексті зазначеного рішення допущено описку, а саме судом вказано, що «шлюб у сторін другий», однак фактично вона перебувала у шлюбі один раз.

Відповідно до ст.213 ЦПК України (в редакції 1963 року, чинній на день постановлення рішення суду), після проголошення рішення суд, який постановив його, не вправі сам скасувати або змінити це рішення. Суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені в рішенні описки чи явні арифметичні помилки.

Згідно ч.1 ст.269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до п.19 Постанови Пленуму ВС України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», при вирішенні питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Верховний Суд у постанові від 21 липня 2020 року у справі №521/1074/17 зазначив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Згідно Переліку судових справ і документів, що утворюються в діяльності суду, із зазначенням строків зберігання, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України 07 грудня 2017 року №1087, строк зберігання цивільної справи про розірвання шлюбу становить 3 роки.

Таким чином, цивільна справа №2-206/1996р., за матеріалами якої судом прийнято рішення, в якому заявник просить виправити описку, знищена, в зв`язку з чим суд позбавлений об`єктивної можливості дослідити документи, на підставі яких судом у вказаному рішенні було зазначено, що шлюб у сторін другий.

Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ч.1 ст.80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ч.1, ч.5 та ч.6 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Доводи заявника ОСОБА_1 про те, що вона до укладення шлюбу з ОСОБА_2 не перебувала у шлюбі підтверджуються наданими заявником копією свідоцтва про народження та Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища.

Отже, при виготовленні рішення Смілянського міського суду Черкаської області від 25 березня 1996 року у справі №2-206/1996р. допущено описку про те, що шлюб у сторін другий.

Враховуючи вищевикладене, суддя вважає, що заява ОСОБА_1 про виправлення описки є обґрунтованою, в зв`язку з чим підлягає задоволенню.

При цьому, виправлення вищевказаної описки не впливає на суть прийнятого судом рішення та не тягне погіршення становища жодної з сторін.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.260, 261, 269 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Смілянського міського суду Черкаської області від 25 березня 1996 року у цивільній справі №2-206/1996р. за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Виправити описку у рішенні Смілянського міського суду Черкаської області від 25 березня 1996 року у цивільній справі №2-206/1996р. за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та викласти абзац шостий його мотивувальної частини у наступній редакції:

- «Вирішуючи питання про витрати пов`язані з розірванням шлюбу суд вважає, що їх треба покласти на сторони відповідно до їх матеріального становища, врахувавши при цьому, що шлюб у позивача перший та на її утриманні знаходиться неповнолітня дитина, та що шлюб у відповідача другий».

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подачі апеляційної скарги.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий Т.В. Ігнатенко