Справа № 754/9339/21
У Х В А Л А

Іменем України

22 червня 2021 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши заяву Акціонерного товариства "Кредит Європа Банк" про забезпечення позову у справі за позовною заявою Акціонерного товариства "Кредит Європа Банк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Борківський Андрій Вікторович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Фролова Олена Олександрівна про визнання недійсними договорів дарування та відновлення становища, яке існувало до порушення,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Кредит Європа Банк" звернулося до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Борківський Андрій Вікторович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Фролова Олена Олександрівна про визнання недійсними договорів дарування та відновлення становища, яке існувало до порушення.

18.06.2021 позивачем подано заяву про забезпечення позову, в якій він просить накласти арешт на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_3 .

Вимоги заяви обґрунтовані тим, що відповідач-1 позбавився свого нерухомого майна одразу після отримання повного тексту заочного рішення Деснянського районного суду від 03.03.2021 у справі № 754/4030/15-ц про стягнення з ОСОБА_1 (Відповідача-l) заборгованості за Кредитним договором у розмірі 51 727 доларів США та 3 654 грн. - судового збору шляхом та після відкритого виконавчого провадження від 04.04.2016 у ВП № 50692486 з приводу примусового виконання згаданого рішення суду шляхом відчуження ј частки у квартирі по вул. АДРЕСА_1 своєму синові ОСОБА_2 (Відповідачу-2), а той відчужив частку своїй сестрі ОСОБА_3 (Відповідачу-3). Таким чином, позивач вважає, що є достатні підстави вважати, що в період розгляду даної справи, предметом якої є визнання недійсним договорів дарування певних часток у Квартирі між родичами у цьому спорі, у зв`язку зі зловживанням усіма Відповідачами своїми процесуальними правами, з метою уникнення відповідальності за порушення зобов`язань Відповідача-l перед Позивачем, частки на квартиру можуть бути непередбачувано змінені чи об`єднані до цілого значення через їх інший розподіл між учасниками спору та можливого наступного відчуження Квартири на користь дружини Відповідача- l або третім особам у різноманітних комбінаціях.

Вивчивши зміст заяви про забезпечення позову, суд приходить до висновку про те, що вказана заява не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Частиною третьою статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 07.10.2019 у справі № 752/20385/18 (провадження № 61-5600св19) викладено правову позицію, відповідно до якої, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При встановленні відповідності заходів забезпечення позову позовним вимогам слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Мета забезпечення позову - це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкоджання спричинення значної шкоди позивачу.

При розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та наперед результат розгляду справи по суті позову.

Позивачем до заяви про забезпечення позову не надано доказів на підтвердження викладених обставин, а саме, що відповідачі мають намір відчужити спірне майно або на даний час вчиняють дії для відчуження спірного майна, тому заява про забезпечення позову не містить належного переконливого обґрунтування про те, що невжиття вказаних заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позову.

Таким чином, правові підстави для вжиття заходів забезпечення позову на підставі поданої заяви про забезпечення позову відсутні, а тому у задоволенні заяви Акціонерного товариства "Кредит Європа Банк" про вжиття заходів забезпечення позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 149-153 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Акціонерного товариства "Кредит Європа Банк" про забезпечення позову у справі за позовною заявою Акціонерного товариства "Кредит Європа Банк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Борківський Андрій Вікторович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Фролова Олена Олександрівна про визнання недійсними договорів дарування та відновлення становища, яке існувало до порушення - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.І. Гринчак