Житомирський апеляційний суд
Справа №279/4445/20 Головуючий у 1-й інст. Моголівець І. А.
Категорія 60 Доповідач Талько О. Б.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2021 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді: Талько О.Б.,

суддів: Шевчук А.М., Коломієць О.С.,

за участю секретаря Пеклін Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу № 279/4445/20 за позовом ОСОБА_1 в інтересах, якої діє ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 16 грудня 2020 року, ухвалене під головуванням судді Моголівця І.А.,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_5 . Після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить житловий будинок АДРЕСА_1 . Окрім неї спадкоємцем за законом першої черги є також син померлої ОСОБА_3 .

Позивачка вказує, що у встановлений законом строк не зверталась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки фактично прийняла спадщину та не втрачала інтерес до спадкового майна, підтримувала будинок у належному стані та обробляла присадибну земельну ділянку.

Враховуючи вищезазначене, просила визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері, тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 16 грудня 2020 року позовні вимоги задоволено.

Визначено ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном 2 місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

В апеляційній скарзі ОСОБА_4 , посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову.

Зокрема, зазначає, що після смерті ОСОБА_5 спадщину прийняв її чоловік ОСОБА_6 , який уклав із позивачкою спадковий договір. За умовами цього договору ОСОБА_1 набула у власність житловий будинок, розташований в АДРЕСА_2 .

Також ОСОБА_4 вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 помер. За життя він склав заповіт, відповідно до якого житловий будинок АДРЕСА_1 , він заповідав їй. 1 грудня 2020 року на її ім`я видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом. Отже, позивачці достовірно була відома та обставина, що вказаний житловий будинок увійшов до складу спадкового майна після смерті її вітчима. Однак, позовні вимоги пред`явлені до ОСОБА_3 , з яким у позивачки відсутній спір щодо спадщини.

Таким чином, вважає, що суд першої інстанції безпідставно задовольнив позов.

В судовому засіданні представник ОСОБА_4 підтримав апеляційну скаргу.

Представник ОСОБА_1 не визнав доводи, викладені в апеляційній скарзі.

Дослідивши матеріали справи та заслухавши пояснення осіб, які з`явились в судове засідання, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки ОСОБА_5 . Після її смерті спадкова справа не заводилась.

Спадщину після смерті ОСОБА_5 прийняв її чоловік ОСОБА_6 , який не оформив своїх спадкових прав на майно.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 помер.

1 грудня 2020 року приватним нотаріусом Коростенського міського нотаріального округу Івчуком С.С. на ім`я ОСОБА_4 видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_6 на житловий будинок АДРЕСА_1 .

Згідно з ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За правилами ч.ч. 1 та 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про спадкування від 30 травня 2008 року №7, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

При цьому, належними відповідачами у таких спорах є спадкоємці, які прийняли спадщину.

Матеріали справи свідчать, що вказаний житловий будинок був успадкований ОСОБА_6 після смерті його дружини ОСОБА_5 . ОСОБА_4 є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_6 . Вказаний житловий будинок увійшов до спадкової маси після смерті ОСОБА_6 та ОСОБА_4 реалізувала свої спадкові права й оформила право власності на це нерухоме майно. Однак, вона не була залучена до участі у справі, що, в свою чергу, є самостійною та достатньою підставою для скасування рішення суду та ухвалення нового,- про відмову у задоволенні позовних вимог.

Долучені до матеріалів справи додаткова угода до договору про надання правничої допомоги, акт виконаних робіт та платіжне доручення від 12 травня 2021 року свідчить про те, що ОСОБА_4 сплачено адвокату Кремезу О.В. 8100 грн. за надання правничої допомоги.

Так, за ознайомлення адвоката з ухвалою суду про забезпечення позову сплачено 600 грн., усна консультація щодо формування правової позиції та узгодження лінії захисту прав та інтересів клієнта коштує 600 грн., підготовка до складання апеляційної скарги у справі оцінена сторонами у розмірі 3000 грн., за складання апеляційної скарги сплачено 2400 грн., підготовка до судового засідання оплачена у розмірі 600 грн., за участь адвоката в судовому засіданні сплачено 300 грн.

Відповідно до положень ч.4 ст. 137 ЦПК України розмір витрат на опату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт ( наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт ( надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Частиною 5 даної норми також передбачено, що у разі недотримання вимог частини 4 цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

В судовому засіданні адвокат Дубенчук М.В. зазначив, що розмір витрат на правничу допомогу є неспівмірим із складністю справи та виконаними адвокатом Кремезом О.В. роботами й наданими послугами.

Таким чином, на користь ОСОБА_7 із ОСОБА_1 підлягає стягненню 5700 грн. витрат на правничу допомогу, в тому числі: 3000 грн. за підготовку до складання апеляційної скарги, 2400 грн. за складання апеляційної скарги та 300 грн. за участь адвоката у судовому засіданні.

Окрім того, на користь ОСОБА_4 слід стягнути сплачений нею судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі1261 грн.

Керуючись ст.ст. 259,268,367,368,374,376,381-384 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 задовольнити.

Рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 16 грудня 2020 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 витрати на правничу допомогу у розмірі 5700 грн. та 1261 грн. судового збору.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча Судді: