22 червня 2021 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:
головуючого - судді Скрипки О.І.,
при секретарі Моторенко К.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Управління Державного агентства рибного господарства у м.Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа: Вишгородська міська рада Київської області про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, -
Позивач Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області звернулось до суду з позовом до відповідача ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.
Свої вимоги позивач мотивує тим, що 11.08.2019 року приблизно о 16.20 год. ОСОБА_1 на р.Дніпро в м.Вишгород Київської області порушив правила рибальства, а саме проводив вилов риби спінінгом, оснащеним кормушкою з гачком, з берега у забороненій зоні Київської ГЕС. При цьому виловив риби: синець - 1 шт., плоскирка - 6 шт., судак - 1 шт., чехоня - 2 шт., лящ - 5 шт., загальною вагою 5,00 кг, чим завдав збитків рибному господарству України на суму 1921 грн. Своїми діями ОСОБА_1 порушив п.4.13.3 Правил любительського і спортивного рибальства, ст.63 ЗУ «Про тваринний світ» та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.85 КУпАП. Постановою Управління від 11.08.2019 року відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення.
Як зазначає позивач, з метою досудового врегулювання спору відповідачу було направлено лист від 03.08.2020 року № 2-7-19/3583-20 з пропозицією в місячний термін з дня його отримання добровільно відшкодувати шкоду, завдану внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
Оскільки відповідач не відшкодував завдані збитки, позивач просить стягнути з нього 1921,00 грн. на відшкодування матеріальної шкоди та 2102 грн. судового збору.
Ухвалою суду від 09.12.2020 року було відкрито провадження у справі та призначено справу в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.
В судове засідання представник позивача не з`явився, надав заяву в якій просить розглядати справу без участі представника, не заперечуючи проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся належним чином, заяви про відкладення розгляду справи не надав, причини неявки не повідомив.
Відповідно до ч.ч.7,8 ст.128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Таким чином, відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України за згодою позивача суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
В судове засідання представник третьої особи не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшов лист представника третьої особи, в якому представник просить розглядати справу в його відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника третьої особи, за наявних у справі матеріалів.
Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з"явились, відповідно до ст.247 ч.2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
11.08.2019 року приблизно о 16.20 год. ОСОБА_1 на р.Дніпро в м.Вишгород Київської області порушив правила рибальства, а саме проводив вилов риби спінінгом, оснащеним кормушкою з гачком, з берега у забороненій зоні Київської ГЕС. При цьому виловив риби: синець - 1 шт., плоскирка - 6 шт., судак - 1 шт., чехоня - 2 шт., лящ - 5 шт., загальною вагою 5,00 кг, чим завдав збитків рибному господарству України на суму 1921 грн. Своїми діями ОСОБА_1 порушив п.4.13.3 Правил любительського і спортивного рибальства, ст.63 ЗУ «Про тваринний світ» та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.85 КУпАП.
Постановою Управління Державного агентства рибного господарства у м.Києві та Київській області від 11.08.2019 року відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн.
Відповідно до розрахунку матеріальної шкоди, розмір шкоди, заподіяної відповідачем, становить 1921 грн.
Відповідачем не надано доказів помилковості чи неправильності такого розрахунку, в зв`язку в чим суд вважає його достовірним.
Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством.
Відповідно до ст. ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Згідно ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Згідно ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.
Відповідно до ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
Таким чином, судом встановлено, що діями відповідача порушено законодавство про охорону навколишнього природного середовища, а тому суд приходить до висновку, що позивачем доведені позовні вимоги, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.
Оскільки суд задовольняє позовні вимоги, то відповідно до ст.141 ЦПК України стягує з відповідача на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102 грн.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 1166 ЦК України, Закон України «Про тваринний світ», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. ст. 13, 81, 258, 258, 265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги Управління Державного агентства рибного господарства у м.Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа: Вишгородська міська рада Київської області про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва шляхом подання скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.
Повне рішення складено та підписано 22 червня 2021 року.
Суддя: