Справа № 177/616/21
Провадження № 2/177/595/21
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

25 червня 2021 року

Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Березюк М. В.

за участі: секретаря Данилової А. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі, в порядку спрощеного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

18 травня 2021 року позивач звернулася до суду із зазначеною позовною заявою, в обґрунтування якої вказала, що з 16 червня 1995 року перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі, від якого вони мають сина, який на час подання позову є повнолітнім.

Стверджувала, що протягом останніх 5 років відносини між нею та відповідачем стали погіршуватися, змінилися погляди на життя, ведення домашнього господарства та останні два роки постійно виникали сварки з цього приводу. З червня 2020 сторони стали проживати окремо, поведінка відповідача стала агресивною як до неї так і до їх спільного сина. На теперішній час вони не ведуть спільного господарства та разом не проживають. Позивач вважає, що сім`я розпалась остаточно та просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 16 червня 1995 року відділом реєстрації актів громадянського стану Жовтневого РВК м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, актовий запис № 392. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище « ОСОБА_3 », яке вона змінила з « ОСОБА_4 » при державній реєстрації шлюбу.

Ухвалою судді від 25.05.2021 позовна заява прийнята судом до розгляду та призначена до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Позивач, представник позивача, у судове засідання не з`явилися. Від представника позивача , через канцелярію суду надійшла заява, в якій представник просила справу розглянути за її відсутності та відсутності позивача, позов підтримала в повному обсязі та наполягала на його задоволенні.

Відповідач у судове засідання не з`явився, надав до канцелярії суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав та не заперечував проти задоволення позову. Судові витрати по справі просив розподілити між сторонами.

В зв`язку з тим, що сторони правом на участь в судовому засіданні не скористалися, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, надавши оцінку доказам наданим позивачем на обґрунтування своїх вимог, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом, сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 16 червня 1995 року відділом реєстрації актів громадянського стану Жовтневого РВК м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, актовий запис №392, дошлюбне прізвище позивача « ОСОБА_4 », яке вона змінила на « ОСОБА_3 » при реєстрації шлюбу, про що свідчить копія свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 (а.с. 5).

Від шлюбу сторони мають сина 1996 року народження, який на момент подання позову до суду є повнолітнім ( а.с.13-14).

Позивач стверджує, що шлюбно-сімейні відносини з відповідачем припинені у червні 2020,з цього часу вони проживають окремо. Відповідач у судове засідання не з`явився, в заяві про визнання позову факти викладені в ньому не заперечував, пояснень та доказів, які б спростовували факти, викладені в позовній заяві не зазначив.

Суд не застосовує положення ст. 111 СК України, оскільки в судовому засіданні було зібрано достатньо доказів, які підтверджують, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї стали неможливими, кожен з них не бажає продовжувати сімейні стосунки та зберігати сім`ю, про що надали суду заяви, почуття любові та взаємоповаги між ними зникло, вони проживають окремо, а подальше збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ст. 112 ч.2 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має істотне значення.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України, відповідач має право визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Беручи до уваги викладене, те що сім`я розпалася остаточно, примирення між сторонами неможливе, збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, що має істотне значення, відповідач позов визнав і це не суперечить закону та не порушує права інших осіб, суд приходить до висновку, що шлюб зареєстрований між сторонами підлягає розірванню.

Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Судом встановлено, що позивач при укладенні шлюбу змінила прізвище « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_3 » та в позовній заяві просила суд після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_3 », у зв`язку з чим, суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу між сторонами, залишити позивачу прізвище « ОСОБА_3 » яке вона змінила з « ОСОБА_4 » при державній реєстрації шлюбу.

Відповідно до ст. 142 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, суд у відповідному рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, тому відповідно до вимог ст. 142 ЦПК України, позивачу підлягає поверненню 50 відсотків сплаченого нею судового збору, в розмірі 454 гривні, а інша частина в розмірі 454 гривні, відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 206, 247 ч.2, 259, 263, 264, 265 ЦПК Українии, ст. ст. 104, 110, 112, 113 Сімейного кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , народженої в м. Інгулець, Інгулецького району, Дніпропетровської області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) та ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , народженим у с. Пальцево, Дмитрівського району, Орловської області, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ), зареєстрований 16 червня 1995 року відділом реєстрації актів громадянського стану Жовтневого РВК м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, актовий запис № 392 - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_3 », яке вона змінила з « ОСОБА_4 » під час державної реєстрації шлюбу.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , народженим у с. Пальцево, Дмитрівського району, Орловської області, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , народженої в м. Інгулець, Інгулецького району, Дніпропетровської області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) судовий збір у розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні 00 копійок.

Повернути ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , народженої в м. Інгулець, Інгулецького району, Дніпропетровської області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, в розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні 00 копійок.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його підписання суддею.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду безпосередньо або відповідно до п. 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України через Криворізький районний суд Дніпропетровської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.В. Березюк