Справа № 729/660/21
У Х В А Л А

25 червня 2021 р. Суддя Бобровицького районного суду Чернігівської області В.О. Кузюра розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Бобровицької міської об"єднаної територіальної громади в особі Свидовецької сільської ради Бобровицького району Чернігівскої області , треті особи , які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бойко Тетяна Вікторівна, Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції ( м.Київ) про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину та визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачі звернулися до суду з позовом в якому просять визнати недійсними свідоцтва про право власності на земельні ділянки та визнати за ними право власності в порядку спадкування по закону після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_3 .

Відповідно до ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зокрема повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Позивачі вказують відповідачем Бобровицьку міську об"єднану територіальну громаду в особі Свидовецької сільської ради Бобровицького району Чернігівської області, проте такої громади на території Бобровицького району не існує, як і Свидовецької сільської ради.

Також позивачі посилаються на ст.1300 ЦПК та неможливість внесення змін, проте ними не додано постанови Сімнадцятої Київської державної нотаріальної контори про неможливість виправлення помилки за умови що така існує.

Згідно Інформаційного листа Нотаріальної палати України щодо виправлення технічних помилок в текстах нотаріальних документів від 02.09.2019 року зазначено , що у зв`язку з виникненням численних питань у нотаріусів щодо можливості виправлення технічних помилок в текстах нотаріальних документів Комісія Нотаріальної палати України з аналітично-методичного забезпечення нотаріальної діяльності звертає увагу на наступне.

Статтею 7 Закону України Про нотаріат встановлено, що нотаріуси у своїй діяльності керуються законами України, постановами Верховної Ради України, указами і розпорядженнями Президента України, постановами і розпорядженнями Кабінету Міністрів України, а на території Республіки Крим, крім того, законодавством Республіки Крим, наказами Міністра юстиції України, нормативними актами обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій.

Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України (далі Порядок) та Правила ведення нотаріального діловодства (далі Правила), затверджені відповідними наказами Міністерства юстиції України, що регламентують діяльність нотаріату, не містять визначення терміну технічна помилка.

Однак, визначення терміну технічна помилка міститься у ряді нормативних актів. Найчастіше технічна помилка визначається як описка, друкарська, граматична, арифметична помилка при вчиненні тієї чи іншої дії в залежності від напрямку, який регулює відповідний акт. Такі норми містяться зокрема у Законах України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, а також у Постановах КМУ № 881 та № 882 від 30.11.2016; № 916 від 07.12.2016; № 979 від 21.12.2016; № 599 від 14.04.2017 та інших.

Статтею 8 Цивільного кодексу України (далі ЦК) надана можливість застосовувати аналогію закону у разі, якщо цивільні відносини не врегульовані відповідними актами цивільного законодавства. Інститут аналогії в цивільному праві є правовим способом заповнення прогалин у праві, зміст якого полягає у виникненні цивільних прав та обов`язків також з дій фізичних та юридичних осіб, які хоч і не передбачені законом, але внаслідок загальних засад і змісту цивільного законодавства породжують цивільні права та обов`язки. В доктрині аналогію закону визначають як застосування, у разі відсутності закону, що регулює дані відносини, закону, який регулює подібні суспільні відносини.

Статтею 47 Закону України Про нотаріат встановлено, що для вчинення нотаріальних дій не приймаються документи, які не відповідають вимогам законодавства або містять відомості, що принижують честь, гідність та ділову репутацію фізичної особи або ділову репутацію юридичної особи, які мають підчистки або дописки, закреслені слова чи інші незастережні виправлення, документи, тексти яких неможливо прочитати внаслідок пошкодження, а також документи, написані олівцем. Аналогічне вимога встановлена п. 1 гл. 8 розділу 1 Порядку.

За загальним правилом позасудовий спосіб виправлення помилок у документах відбувається шляхом звернення до органу, що видав документ. Такий орган може виправити помилку лише у тому разі, якщо в документах, на підставі яких він видавався, даної помилки не було, і помилка була допущена саме з вини органу, який видав документ (у разі виявлення орфографічних або технічних помилок).

У разі, якщо ж в документах на підставі яких видано документ також наявна помилка, виправлення такої помилки відбувається лише у судовому порядку.

Оскільки законодавство, яке регулює діяльність нотаріату, прямо не забороняє приймати у нотаріальне провадження документи, які мають належним чином застережені виправлення, можна зробити висновок, що у разі допущення орфографічної або технічної помилки при складанні документу нотаріус може виправити таку помилку та зробити відповідне застереження про це, засвідчивши виправлення своїм підписом та печаткою.

Пункт 6.12 Правил встановлює, що текст нотаріально оформлюваного документа (договору, заповіту, довіреності, заяви тощо) повинен бути викладений зрозуміло, чітко, грамотно, не повинен мати підчисток, з дотриманням вимог чинного законодавства.

При цьому зазначено, що зміни чи доповнення до документу вносяться та оформлюються нотаріусом у порядку, встановленому законодавством, у разі якщо текст нотаріально оформлюваного документа викладено неграмотно, нечітко (незрозуміло).

Статтями 651-654 ЦК передбачені підстави та порядок внесення змін до договору. Зокрема зазначено, що зміна договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Отже необхідності (вимоги) виправлення технічної або орфографічної помилки, якщо не змінюються умови договору, шляхом укладання договору про внесення змін цивільне законодавство України не передбачає.

Між тим, пунктом 6.13 Правил встановлений порядок виправлення помилки у тексті нотаріально оформлюваного документа, який не потребує підпису особи, що звернулася за вчиненням нотаріальної дії (свідоцтва, виданого нотаріусом, копії документа, дубліката документа тощо).

Керуючись статтею 8 ЦКУ, при виправленні технічної або орфографічної помилки у тексті нотаріально оформлюваного документа, який потребує підпису особи, що звернулася за вчиненням нотаріальної дії вбачається можливим застосувати аналогію закону та керуватися порядком, встановленим для виправлення помилки у документі, що не потребує підпису особи, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії.

Внести виправлення технічної або орфографічної помилки до тексту такого документа можна за заявою особи, заінтересованої у вчиненні нотаріальної дії, зареєстрованої у Журналі реєстрації вхідних документів.

У такому випадку виправлення технічної або орфографічної помилки застерігається нотаріусом, який вчиняв нотаріальну дію, після посвідчувального напису, із зазначенням дати та проставленням свого підпису та печатки на такому застереженні.

При цьому всі виправлення мають бути зроблені таким чином, щоб можна було прочитати як виправлене, так і помилково написане, а потім закреслене.

Крім того позивачам необхідно уважно ознайомитисяз усіма документами спадкових справ № 470 від 2008 року , відповідно до якої Державним нотаріусом Бобровицької державної нотаріальної контори видавалися свідоцтва про спадщину ОСОБА_4 на земельну ділянку ОСОБА_5 та трьом іншим спадкоємцям по 1/4 частині та № 226/2011 рік про видачу свідоцтв про право на спадщину державним нотаріусом Сімнадцятої Київської державної нотаріальної контори Бабичу Миколі Андрійовичу та перевірки наявності чи відсутності помилки в свідоцтвах .

Виходячи зі змісту ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору вступають у розгляд справи або залучаються у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін.

Не зрозуміло виходячи зі змісту позовної заяви чому позивачі залучили до участі вказаних ними третіх осіб і як рішення у справі може вплинути на їх права та обов"язки щодо однієї з сторін.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже виходячи з вищезазначеного подана заява має недоліки , які необхідно виправити , в зв"язку з чим позовну заяву необхідно звлишити без руху, а позивачам надати час для їх усунення.

На підставі вищезазначеного та керуючись ст. 185 ЦПК України ,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Бобровицької міської об"єднаної територіальної громади в особі Свидовецької сільської ради Бобровицького району Чернігівскої області , треті особи , які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бойко Тетяна Вікторівна, Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції ( м.Київ) про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину та визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без руху та надати час позивачам для усунення недоліків протягом п"яти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз"яснити позивачам що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк недоліки будуть усунені, то позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивачі не усунуть недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя :