ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6636/21
провадження № 2/753/5747/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" липня 2021 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Курічової В.М.,

за участю секретаря судового засідання Єрош Т.М.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача - адвоката Семеняки С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» про стягнення компенсації за невикористані дні додаткових відпусток на дитину, які не були виплачені при звільненні,

УСТАНОВИВ:

Ухвалою Дарницького районного суду в м. Києві від 26.04.2021 відкрито провадження у цій справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позов подано без додержання вимог, викладених у ст. 175-177 ЦПК України з таких мотивів.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати і розмір судового збору визначений Законом України «Про судовий збір».

Позивач у позові зазначила як підставу для звільнення від сплати судового збору ст. 5 ЗУ «Про судовий збір».

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Згідно зі ст. 94 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України), заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошову виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Відповідно до пп. 2.2.12 п.2 Інструкції зі статистики заробітної плати, затвердженої наказом Державного комітету статистики України від 13.01.2004 №5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 27.01.2004 р. за № 114/8713, суми грошових компенсацій у разі невикористання відпусток є платою за невідпрацьований час.

Отже, у разі нарахування та виплати роботодавцем сум грошових компенсацій невикористаних щорічних (основної чи додаткової) відпусток працівнику після його звільнення єдиний внесок на такі суми не нараховується та не утримується.

Виходячи з наведеного, суми грошових компенсацій у разі невикористання щорічних (основної і додаткової) відпусток не визначені як заробітна плата ст. 94 та главою 7 КЗпП України. На компенсацію за таку відпустку не нараховується єдиний соціальний внесок, а тому, такі компенсації не можуть відноситись до заробітної плати.

Оскільки сума компенсації за невикористану відпустку не відноситься до поняття заробітної плати в розумінні статті 94 КЗпП України, позовні вимоги в частині стягнення вказаної компенсації не підлягають звільненню від сплати судового збору.

Відтак, позов про стягнення компенсації за невикористані дні додаткових відпусток на дитину, які не були виплачені при звільненні, має оплачуватися судовим збором.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2021 рік» на 01.01.2021 встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 270,00 грн.

Позивач звернулася до суду у березні 2021 року та визначила ціну позову (з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог) у розмірі 78 545,50 грн. Отже, їй необхідно сплатити судовий збір не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме - 908,00 грн.

Відповідно до ч. 11, 12, 13 ст. 187 ЦПК України, суддя встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення недоліків позову, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачем ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, зважаючи на те, що розгляд позову, поданого без додержання вимог процесуального закону, порушить засади верховенства права, змагальності сторін та диспозитивності, суд залишає її без руху з наданням позивачу п`ятиденного строку для усунення цих недоліків.

На виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху позивач має надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 908,00 грн за реквізитами, розміщеними на офіційному сайті Дарницького районного суду м. Києва.

Керуючись нормами ст. 175-177, ч. 11 ст. 187, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» про стягнення компенсації за невикористані дні додаткових відпусток на дитину, які не були виплачені при звільненні, залишити без руху та надати позивачу строк, який не може перевищувати 5 днів з дня вручення ухвали, для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що якщо він усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу, якщо не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та не підлягає оскарженню.

Суддя В. М. Курічова