Справа № 703/675/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2021 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Прилуцького В.О.

секретаря судового засідання Кочеткової І.В.

за участі:

представника відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сміла цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя,-

встановив:

ОСОБА_2 звернулась до суду із позовом в якому просить суд поділити її спільне з ОСОБА_4 майно, набуте за час шлюбу.

Справа неодноразово призначалась до розгляду та відкладалась з різних підстав, в тому числі і за клопотаннями позивача та її представника, а також в зв`язку з їх неявкою в судове засідання.

Зокрема 26 березня 2021 року сторони в судове засідання не з`явились. Від представника позивача, адвоката Примак В.А. на електронну адресу суду 26 березня 2021 року було надіслано заяву про перенесення розгляду справи в зв`язку з перебуванням на лікарняному. Жодних підтверджуючих документів із медичної установи до суду не надано. Розгляд справи було відкладено до 14 травня 2021 року.

14 травня 2021 року представник позивача, адвокат Примак В.А. та позивачка в судове засідання повторно не з`явились.

14 травня 2021 року до канцелярії суду надійшла заява від представника позивача, адвоката Примака В.А. про відкладення розгляду справи в зв`язку з зайнятістю в іншій кримінальній справі.

Жодних підтверджуючих документів, щодо зайнятості представника позивача в іншому судовому засіданні суду до заяви не надано.

Однак, з метою забезпечення права на доступ до правосуддя та за відсутності заяви позивача про розгляд справи у її відсутність, суд врахувавши заяву представника позивача, адвоката Примака В.А. відклав судовий розгляд справи до 30 червня 2021 року.

30 червня 2021 року позивачка та її представник, адвокат Примак В.А. в трете в судове засідання не з`явились, заяви про розгляд справи у їх відсутність до суду не надали.

30 червня 2021 року на електронну пошту суду надійшла заява від представника позивачки, адвоката Примака В.А. про перенесення розгляду справи в зв`язку з зайнятістю в іншій справі.

Жодних підтверджуючих документів, щодо зайнятості представника позивача в іншому судовому засіданні суду до заяви не надано.

Позивачка 30 червня 2021 року надала до канцелярії суду заяву про відкладення розгляду справи в зв`язку з неможливістю її представника, адвоката Примака В.А. прибути в судове засідання, через зайнятість в іншому судовому процесі.

Таким чином, позивачка та її представник, адвокат Примак В.А. тричі не з`явились в судове засідання, без поважних на те причин, заяви про розгляд справи у відсутність позивачки до суду не надходило.

Представник відповідача, адвокат Геріх М.А. в судовому засіданні просив суд залишити позов без розгляду, в зв`язку з черговою неявкою позивачки до суду без поважних на те причин. Окрім того, просив суд стягнути з позивачки на користь відповідача понесені ним витрати на правову допомогу в сумі 7000 грн. та надав до суду підтверджуючі документи їх понесення.

Відповідач в судове засідання не з`явився.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Як зазначено у постанові ВС від 22 травня 2019 року у справі №310/12817/13 процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може вз`яти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Отже згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 02 вересня 2020 року у справі № 461/3580/15-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 20 червня 2019 року по справі № 522/7428/15, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц та від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц.

З урахуванням вимог п.10 ч.3 ст.2 ЦПК України про розумність строків розгляду справи судом, як однієї з головних засад здійснення судочинства в цивільних справах, позивач, як сторона справи, має забезпечити свою явку чи явку свого представника у день, визначений судом. У разі необхідності може бути запрошений інший представник, якщо обраний позивачем адвокат систематично не може здійснювати представництво інтересів особи.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, у разі повторної неявки в судове засідання позивача повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Ст. 128 ЦПК України вказує на те, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

У випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку (ч. 1 ст. 130 ЦПК України).

Позивач під час подання до суду позовної заяви вказала свою поштову адресу, а пізніше повідомила суду про зміну адреси для листування, на яку судом і було направлено судові повістки.

Про судове засідання, яке було призначене на 26 березня 2021 року позивачку було повідомлено шляхом направлення судової повістки 1 лютого 2021 року, яку вона отримала особисто 11 лютого 2021 року, про що свідчить підпис у поштовому повідомленні про вручення судової повістки (а.с.120).

Представник позивача, адвокат Примак В.А. про судове засідання, призначене на 26 березня 2021 року був повідомлений особисто в судовому засіданні 28 січня 2021 року, про що свідчить його розписка (а.с.118).

Крім того, суд звертає увагу і на те, що протокольною ухвалою, занесеною до журналу судового засідання, явка позивачки судом 28 січня 2021 року була визнана обов`язковою.

Про судове засідання призначене на 14 травня 2021 року представника позивача, адвоката Примак В.А. було повідомлено особисто під розписку (а.с.122).

Позивачку про судове засідання призначене на 14 травня 2021 року було повідомлено через її представника, адвоката Примака В.А. безпосередньо в суді.

Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі (ч. 5 ст. 130 ЦПК України).

Про судове засідання призначене на 30 червня 2021 року представника позивача, адвоката Примак В.А. та позивачку було повідомлено шляхом надсилання на їх адреси судової повістки про виклик, які ними були отриманні особисто 28 травня 2021 року, про що свідчить відмітки в поштових повідомленнях (а.с.127,129).

Суд на виконання вимог ст. 128, 130 ЦПК України надсилав позивачці та її представнику на вказану ними у заяві адресу фактичного проживання, судові повістки про виклик в судові засідання.

Факт повідомлення про судові засідання, призначені на 26 березня, 14 травня та 30 червня 2021 року, підтверджується і тим, що від представника позивача, адвоката Примак В.А., тричі на ці дати надходили до суду заяви про відкладення розгляду справи, а на останнє з них ще й від самої позивачки.

Враховуючи, що позивачка будучи належним чином повідомленою про час, місце та дату судового засідання, що підтверджується поштовим повідомленням тричі в судове засідання не з`явилась, заяв про розгляд справи у її відсутність не надала, а також враховуючи той факт, що явка позивачки у судове засідання була визнана обов`язковою, суд дійшов висновку про необхідність залишення позову без розгляду.

При цьому причини повторних неявок позивачки до суду, правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 5 ст. 223 ЦПК України) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, що відповідає вимогам ст. 44 ЦПК України, згідно з якою особи, які беруть участь в справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Представник відповідача, адвокат Геріх М.А. в судовому засіданні просив суд стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 витрати на правову допомогу в сумі 7000 грн.

Ч. 5 ст. 142 ЦПК України передбачає, що у разі залишення позову без розгляду відповідач має право заявити вимоги про компенсацію здійснених ним витрат, пов`язаних з розглядом справи, внаслідок необґрунтованих дій позивача.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. (ч. 1,3 ст. 137 ЦПК України).

Представником відповідача, адвокатом Геріх М.А. для підтвердження понесених витрат на правову допомогу відповідачем до суду було надано ордер серії ЧК № 95129 від 02 липня 2018 року (а.с.49), копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю № 434 від 24 жовтня 2017 року (а.с.50), розрахунок суми гонорару та квитанцію про сплату 7000 грн. відповідачем ОСОБА_3 адвокату Геріх М.А. від 30 червня 2021 року.

Дослідивши надані представником відповідача, адвокатом Геріх М.А., докази понесення витрат відповідачем на правову допомогу, суд вважає, що вимога відповідача про стягнення з позивачки 7000 грн. витрат підлягає до задоволення.

Керуючись ст. 44,128, 130, 131, 137, 142, ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257, 258,260, 353 ЦПК України,суд,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя - залишити без розгляду.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої по АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого по АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 7000 грн. витрат на правову допомогу.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 15 днів з моменту повного складення тексту судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляціної скарги, якщо скаргу не було подано, у разі подання апеляціної скарги-після розгляду скарги апеляційним судом, якщо вона не буде скасована.

Згідно п. 15.5) Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Головуючий: В.О. Прилуцький