Справа № 758/9163/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 липня 2021 року суддя Подільського районного суду м.Києва Головчак М. М. , розглянувши заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову,-

В С Т А Н О В И В :

05 липня 2021 року ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про забезпечення майбутнього позову, шляхом накладення арешту на квартиру.

Просить накласти арешт на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальна площа 56 кв. м., житлова 29,8 кв. м., яка належить на праві приватної власності ОСОБА_3 .

В обґрунтування заяви зазначив, що до Подільського районного суду м. Києва буде подано позовну заяву до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Баранець Алла Миколаївна про визнання договору міни квартири недійсним.

Вказує, що відповідач шляхом введення в оману заволоділа його квартирою. 27.11.2020 ОСОБА_3 та заявник перебували у нотаріуса з метою підписання договору опіки, але незрячим заявником було підписано договір міни за яким ОСОБА_1 міняє належну йому квартиру АДРЕСА_1 , ринкова вартість 1 153 842 грн. 35 коп. на квартиру АДРЕСА_2 ринкова вартість якої 577 957 грн. 74 коп. За цим договір міна квартир вчинялася з доплатою в розмірі 100 000,00 грн., проте заявник коштів від ОСОБА_4 ні в готівковому ні в безготівковому розрахунку не отримував. Вголос нотаріусом не було зачитано вказаний договір.

У відповідності до ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників.

Вивчивши заяву про забезпечення позову та матеріали додані до зазначеної заяви, оцінивши докази, які мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, судом встановлено наступне.

Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 152 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається: до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо.

Частиною 1 статті 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених цим Кодексом, заходів забезпечення позову.

Як передбачено ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити, унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, чи поновлення порушених, оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 6 ст. 153 ЦПК України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

27 листопада 2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу м. Києва Баранець А.М. посвідчено договір міни за яким ОСОБА_1 міняє належну йому квартиру АДРЕСА_1 , ринкова вартість 1 153 842 грн. 35 коп. на квартиру АДРЕСА_2 ринкова вартість якої 577 957 грн. 74 коп. Міна відбувається з доплатою 100 000 грн., які ОСОБА_1 одержав від ОСОБА_3 до підписання цього договору. Із витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що власником квартири АДРЕСА_1 на праві власності належить ОСОБА_3 , дата державної реєстрації 27.11.2020, підстава державної реєстрації - договір міни, серія та номер: 434, виданий 27.11.2020, видавник: Баранець А.М. приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Отже, важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду у разі задоволення позову.

Як убачається з роз`яснень, викладених у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 2 грудня 2006 року "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову", розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Оскільки між заявником та ОСОБА_3 був укладений договір міни, а в подальшому ОСОБА_1 планує звернутися до суду з позовом про визнання договору міни квартири недійсним, та квартира АДРЕСА_1 стане предметом цього позову, - існує реальна загроза, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених прав позивача (у разі задоволення позову), за захистом яких він має намір звернутися до суду.

Отже, встановивши, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання можливого рішення суду про задоволення позову, суд вважає, що наявні усі передбачені законом підстави для застосування заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст. 149, 150, 152,153, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову - задовольнити.

Накласти арешт на квартиру, об`єкт житлової нерухомості, загальна площа 56 кв. м., знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , дата державної реєстрації 27.11.2020, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, що належить на праві власності ОСОБА_3 .

Заявник: ОСОБА_5 , РНОКПП - НОМЕР_1 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_4 .

Заінтересована особа: ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_5 .

Заінтересована особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Баранець Алла Миколаївна, адреса місцезнаходження: АДРЕСА_6 .

Копію ухвали направити заявнику, особам, яких стосуються заходи забезпечення позову та Подільському районному в м. Києві відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) для виконання.

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно.

Строк пред`явлення до виконання ухвали суду про забезпечення позову три роки.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Учасник справи у разі постановлення ухвали за його відсутності має право оскаржити ухвалу в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяМ. М. Головчак