КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №939/2620/19 головуючий у І інстанції: Унятицький Д.Є.
провадження 22-ц/824/2980/2021 доповідач: Сліпченко О.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

09 березня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах: головуючого судді Сліпченка О.І., суддів Гаращенка Д.Р., Сушко Л.П.

за участю секретаря: Пітенко І.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Бородянського районного суду Київської області від 06 жовтня 2020 року у справі за позовом Приватного підприємства «ОСОБА_2» до ОСОБА_1 , громадської організації «Майбутнє Бородянщини» про захист ділової репутації, визнання недостовірною та спростування інформації.

Заслухавши доповідь судді Апеляційного суду, перевіривши матеріали справи в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд,-

ВСТАНОВИВ:

В листопаді 2019 року Приватне підприємство «ОСОБА_2»(надалі ПП «ОСОБА_2») звернулось з вищевказаним позовом, який обгрунтовано тим, що 20 червня 2019 року голова громадської організації «Майбутнє Бородянщини» (надалі ГО «Майбутнє Бородянщини») Шнуренко Р.В., в мережі Інтернет (соціальна мережа Facebook загальнодоступна група «Наша Бородянка») розмістив повідомлення щодо діяльності позивача, яке містить недостовірну інформацію, щодо його діяльності, яка стала відома невизначеному колу осіб: «… згадуване хімічне виробництво ПП « ОСОБА_2 » розташоване в житловій забудові АДРЕСА_1 поряд з приватними житловими будинками", «… хімічне виробництво ПП « ОСОБА_2 » таємно, без дозволу та відома селищної громади, працює вже майже 8-м років і немає на свою шкідливу для екології діяльність жодного дозвільного документа та відповідних державних сертифікатів якості своєї продукції», «… в процесі свого виробництва ПП «ОСОБА_2» до навколишнього середовища смт. Бородянка викидає цілий спектр забруднюючих екологічно небезпечних для усього живого речовин! … Таким чином ПП « ОСОБА_2 » забруднює своїми шкідливими виробничими викидами навколишнє середовище», «… слідчо-оперативна група підтвердила факт відсутності у підприємства відповідної дозвільної документації на своє виробництво, сертифікатів якості на хімічну речовину - сировину інші витратні матеріали та сертифікату якості держзразка на кінцеву продукцію полімерний виріб - сітка пакувальна».

Позивач, посилався на те, що вказана інформація не відповідає дійсності, оскільки ПП « ОСОБА_2 » здійснює діяльність на законних підставах, вся продукція є екологічно чистою, що підтверджується відповідними дозвільними документами, а знаходиться підприємство на земельній ділянці на відповідній правовій підставі.

Оскільки розповсюджена ОСОБА_1 інформація щодо діяльності ПП « ОСОБА_2 » не відповідає дійсності, шкодить діловій репутації підприємства, позивач просив визнати її недостовірною та зобов`язати відповідачів спростувати поширену недостовірну інформацію шляхом розміщення повідомлення про ухвалене у справі судове рішення, включаючи публікацію його тексту.

Рішенням Бородянського районного суду Київської області від 06 жовтня 2020 року позовні вимоги спрямовані до ОСОБА_1 задоволено, в іншій частині позову відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 звернувся із апеляційною скаргою, яку обґрунтовано тим, що місцевий суд невірно з`ясував обставини справи, порушив норми матеріального та процесуального права.

Вважає, що позивач здійснює свою діяльність на земельній ділянці з невідповідним цільовим призначенням, без відповідної дозвільної документації та порушує екологічні норми, що наразі являється предметом розгляду органій місцевого самоврядування та громадськості.

У відзиві на апеляційну скаргу, представник ПП «ОСОБА_2» зазначає, що інформація розповсюджена ОСОБА_1 є недостовірною, що підтверджується належними доказами та було вірно з`ясовано судом першої інстанції, а тому підстав для задоволення скарги не вбачає.

У судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав свою позицію, а представник ПП «ОСОБА_2» виступив проти задоволення апеляційної скарги.

Крім того, ОСОБА_1 16 лютого 2021 року надав суду заяву, як голова ГО «Майбутнє Бородянщини» в якій від імені організації підтримав вимоги апеляційної скарги та просив слухати справу без участі її представника.

Апеляційна скарга підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно вимог ст. 263 ЦПК України, - судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Зазначеним вимогам закону оскаржуване рішення не відповідає.

Враховуючи, що відповідач належним чином не був повідомлений про розгляд справи в суді першої інстанції, колегія суддів приходить до висновку, що у відповідності до п.3.ч.3 ст.376 ЦПК України оскаржуване рішення підлягає скасуванню.

Справа розглядається судом апеляційної інстанції з урахуванням доказів наданих відповідачем відповідно до ч.3 ст. 367 ЦПК України.

Задовольняючи позов частині позовних вимог до ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що поширена ним інформація являється недостовірною та завдає шкоди діловій репутації позивача.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 20 червня 2019 року ОСОБА_1 в групі «Наша Бородянка» соціальної мережі «Facebook» розміщене повідомлення щодо діяльності ПП « ОСОБА_2 », а саме: «... згадуване хімічне виробництво ПП " ОСОБА_2 " розташоване в житловій забудові АДРЕСА_1 поряд з приватними житловими будинками ... хімічне виробництво ПП « ОСОБА_2 » таємно, без дозволу та відома селищної громади, працює вже майже 8-м років і немає на свою шкідливу для екології діяльність жодного дозвільного документа та відповідних державних сертифікатів якості своєї продукції ... в процесі свого виробництва ПП « ОСОБА_2 » до навколишнього середовища смт. Бородянка викидає цілий спектр забруднюючих екологічно небезпечних для усього живого речовин ... таким чином ПП « ОСОБА_2 » забруднює своїми шкідливими виробничими викидами навколишнє середовище. ...слідчо-оперативна група підтвердила факт відсутності у підприємства відповідної дозвільної документації на своє виробництво, сертифікатів якості на хімічну речовину - сировину інші витратні матеріали та сертифікату якості держзразка на кінцеву продукцію полімерний виріб - сітка пакувальна.», що підтверджується копіями повідомлення, експертного висновку за результатами проведеної фіксації дослідження змісту веb-сторінки у мережі Інтернет (т.1 а.с.39-41, 36-38).

Статтею 34 Конституції України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань.

Разом із тим відповідно до ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Таким чином, праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію.

Главою 22 ЦК України визначено перелік особистих немайнових прав фізичної особи, серед яких і право на повагу до гідності та честі (ст. 297 ЦК України) та право на недоторканність ділової репутації (ст. 299 ЦК України).

Відповідно до ст. 91 ЦК України юридична особа здатна мати такі ж цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність), як і фізична особа, крім тих, які за своєю природою можуть належати лише людині.

Особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, в тому числі, ділова репутація, ім`я (найменування), а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством (ч.1.ст. 201 ЦК України).

Згідно із ч.1 ст. 94 ЦК України юридична особа має право на недоторканність її ділової репутації, на таємницю кореспонденції, на інформацію та інші особисті немайнові права, які можуть їй належати.

Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб-підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.

Юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про захист честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи, є сукупність таких обставин: поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Під поширенням інформації необхідно розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.

Поширенням інформації також є вивішування (демонстрація) в громадських місцях плакатів, гасел, інших творів, а також розповсюдження серед людей листівок, що за своїм змістом або формою порочать гідність, честь фізичної особи або ділову репутацію фізичної та юридичної особи.

Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права.

Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.

Відповідно до ч.2 ст. 30 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та їх правдивість не доводиться.

Статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободпередбачено, що кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для охорони порядку або запобігання злочинам, для охорони здоров`я або моралі, для захисту репутації або прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або підтримання авторитету і безсторонності суду і є необхідним в демократичному суспільстві.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини свобода вираження поглядів є однією з важливих засад демократичного суспільства та однією з базових умов прогресу суспільства в цілому та самореалізації кожної окремої особи. Відповідно до п. 2 ст. 10 Конвенції вона стосується не тільки «інформації» чи «ідей», які сприймаються зі схваленням чи розглядаються як необразливі або нейтральні, але й тих, які можуть ображати, шокувати чи непокоїти.

Повинно бути зроблене чітке розмежування між констатацією фактів та оціночними судженнями. У той час як наявність фактів може бути продемонстровано, достовірність оціночних суджень не піддається доведенню. Вимогу доводити достовірність оціночних суджень неможливо виконати, вона порушує свободу думки як таку.

Отже, коли робляться твердження про поведінку третьої особи, деколи може бути важко, як і в цій справі, віднайти різницю між оцінкою фактів та оціночними судженнями. Проте навіть оціночне судження може бути надмірним, якщо воно не має під собою фактичних підстав (Jerusalem v. Austria, no. 26958/95, n. 43, ECHR 2001-11).

20 червня 2019 року ОСОБА_1 , як вірно встановлено судом першої інстанції, було опубліковано спірну публікацію, інформацію в якій просив визнати недостовірною та спростувати позивач.

Із спірної публікації вбачається, що ОСОБА_1 дізнався про діяльність ПП « ОСОБА_2 » 20 червня 2019 року та того ж дня опублікував оскаржувану позивачем публікацію.

Як свідчить зміст спірної публікації, інформацію про діяльність повідомлено відповідачу іншою особою - ОСОБА_4 ..

Таким чином керуючись інформацією від іншої особи та побувавши за адресою місцезнаходження підприємства ОСОБА_1 в спірній апублікації висловив думку, щодо діяльності підприємства, зокрема автор зазначив: «поділюсь з Вами своїми враженнями».

В ході судового засідання було з`ясовано, що питання ведення діяльності ПП « ОСОБА_2 » на території селища неодноразово являлось предметом розгляду засідань Бородянської селищної ради.

Відповідно до наданих відповідачем доказів, 24 липня 2019 року розпорядженням Бородянської селищної ради створено комісію з вивчення діяльності приватного підприємства «ОСОБА_2» (а.с. 94 т.2).

Серед членів комісії голова ГО «Майбутнє Бородянщини» - ОСОБА_1 .

Комісія з вивчення діяльності приватного підприємства «ОСОБА_2» здійснювала виїзди для виконання покладених на неї функції (а.с. 95-100 т.2).

В ході виїздів на підприємство порушувались питання, щодо наявності відповідних дозвільних документів та відповідності проведення підприємством своєї діяльності до вимог чинного законодавства.

Як вбачається з матеріалів справи, вищевказана комісія займалась саме вивченням діяльності ПП « ОСОБА_2 » для подальшого аналізу.

Як було з`ясовано в ході судового засідання, ОСОБА_1 неодноразово звертався до органів місцевого самоврядування задля перевірки діяльності ПП « ОСОБА_2 ».

Зокрема ОСОБА_1 пояснив, що звертався до Бородянської селищної ради з відповідним листом, задля створення відповідної комісії.

В протоколі від 26 липня 2019 року зафіксовано ознайомлення членів комісії із листом, щодо незаконної діяльності ПП « ОСОБА_2 » ОСОБА_1 (а.с. 95 т.2).

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що здійснював вивчення діяльності ПП « ОСОБА_2 » до створення відповідної комісії Бородянською селищною радою та в подальшому намагався ініціювати перевірки діяльності ПП « ОСОБА_2 » відповідними контролюючими органами.

З огляду на вище встановлені обставини справи, колегія суддів приходить до висновку, що ОСОБА_1 , опублікувавши спірну інформацію, висловив виключно свій погляд, щодо діяльності ПП « ОСОБА_2 » та в подальшому у зв`язку із власними сумнівами в законності діяльності підприємства звернувся до селищної ради задля вивчення діяльності ПП « ОСОБА_2 ».

Висловлювання ОСОБА_1 не містить фактичних даних щодо певних подій, а є реалізацією права відповідачів на вільне висловлювання своїх поглядів і є оціночними судженнями, які не підлягають спростуванню, про що ним зокрема і було повідомлено в публікації та зазначено, що він ділиться своїми враженнями від діяльності ПП « ОСОБА_2 ».

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що підстав для задоволення позовних вимог не вбачається, рішення суду першої інстанції ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права, та крім того з порушенням норм процесуального права, щодо повідомлення відповідача про розгляд справи, а тому підлягає скасуванню відповідно до вимог ст. 376 ЦПК України та ухваленню нового судового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст. 367, 374, 376, 381, 382 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Бородянського районного суду Київської області від 06 жовтня 2020 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити в задоволенні позову Приватного підприємства «ОСОБА_2» до ОСОБА_1 , громадської організації «Майбутнє Бородянщини» про захист ділової репутації, визнання недостовірною та спростування інформації.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено «10» березня 2021 року.

Головуючий

Судді: