СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
ун. № 759/1509/21
пр. № 2/759/3056/21
11 травня 2021 року м. Київ
Святошинський районний суд м. Києва
у складі: головуючого судді Ул`яновської О.В.,
секретаря судового засідання Гаєвської Н.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовними вимогами ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно,
у січні 2021 р. позивач звернувся до суду із зазначеними позовними вимогами, просить суд визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 загальною площею 13,6 кв.м, житловою площею 8,5 кв.м у порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Позовні вимоги обґрунтовує тим, що після смерті батька ІНФОРМАЦІЯ_2 , відкрилася спадщина на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 загальною площею 13,6 кв.м, житловою площею 8,5 кв, яка належала померлому на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Святошинською РДА у м. Києві радою, який з 1993 року був лише він зареєстрований, проте заповіту померлим не було складено, дружини він не мав, батьки його померли, тому інших спадкоємців у останнього немає, а інша частина квартири належить ОСОБА_2 , яка більше 20 років у ній не проживає, комунальні послуги не оплачує та місце проживання її невідоме, однак через відсутність оригіналу свідоцтва про право власності на 1/2 частину квартири позивач немає можливості оформити свої спадкові права на підставі чого нотаріусом було відмолено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.
Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 26.01.2021 відкрито загальне позовне провадження (а.с. 24).
11.05.2021 позивач подав заяву в якій просив виключити із числа відповідачів Святошинську РДА у м. Києві у зв`язку із ліквідацією, також просив слухати справу у його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с. 44, 58), причини неявки суд не повідомив, а також не скористався правом подати відзив (заперечення) щодо предмету позову.
Третя особа у судове засідання не з`явилася, про слухання справи повідомлена належним чином, причини неявки суд не повідомила (а.с. 35, 36, 54, 55).
Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Суд вважає за можливе розглядати справу у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів згідно п. 1 ч. 1 ст. 280 ЦПК України в порядку заочного розгляду справи.
Суд, всебічно з`ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні, вважає встановленими такі факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 8).
Згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі у Дванадцятій КДНК відкрито спадкову справу №1387/19, номеру спадковому реєстрі №64919272 після смерті ОСОБА_3 (а.с. 9).
ОСОБА_1 21.10.2019 №3628 подав до Дванадцятої КДНК заяву про прийняття спадщини, після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 60).
Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 належить ОСОБА_2 (а.с. 16).
Відповідно до відомостей, які знаходяться у відділі з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Святошинської РДА ум. Києві за адресою: АДРЕСА_2 станом на 10.08.2019 зареєстрований гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 з 25.02.1993. Інших осіб станом на 10.08.2019 не зареєстровано (а.с. 11).
Як вбачається із відповіді від 19.11.20 №107-32/7662 Святошинської РДА у м. Києві на запит Дванадцятої КДНК вих.№7681/02-41 від 12.11.2020, немає можливості видати дублікат свідоцтва про право власності на квартиру, оригінал якого виданий Святошинською РДА у м. Києві, оскільки співвласники квартири померли, а ОСОБА_1 не брав участі в її приватизації (а.с. 14).
Згідно постанови державного нотаріуса Дванадцятої КДНК від 17.12.2020 ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його батька ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 на 1/2 частину квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 відмовлено у зв`язку з відсутністю документа, який посвідчує право власності на зазначену частку квартири на руках у ОСОБА_3 (а.с. 15).
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).
Згідно ч. 1 ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.
Стаття 1216 ЦК України визначає поняття спадкування - це перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
У відповідності до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Як встановлено судом, що позивачем було прийнято спадкове після смерті його батька, однак через відсутність документа, який посвідчує право власності на зазначену частку квартири на руках у ОСОБА_3 , позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про на спадщину за законом.
Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також їх достатності та взаємному зв`язку, враховуючи те, що право власності на спірну квартиру виникло у спадкодавця у встановленому законом порядку, суд визнає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 16, 328, 1218, 1233, 1258, 1268, 1269, 1270, 1297, 1299 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 48, 76-82, 141, 229, 259, 263-265, 268, 273, 280-283, 353 ЦПК України,-
позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 загальною площею 13,6 кв.м, житловою площею 8,5 кв.м у порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Святошинський районний суд м. Києва до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Позивач має право оскаржити заочне рішення до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: О.В. Ул`яновська
Повний текст судового рішення складено 18.05.2021.