Справа № 493/577/21
Номер провадження 2-н/493/80/21
У Х В А Л А

22 червня 2021 року м. Балта Одеської області

Суддя Балтського районного суду Одеської області Тітова Т.П., розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення аліментів з ОСОБА_2 ,

В С Т А Н О В И Л А:

26.04.2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів з ОСОБА_2 .

Зазначена заява була подана з порушенням вимог ст. 163 ЦПК України.

Ухвалою Балтського районного суду Одеської області від 13 травня 2021 року заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення аліментів з ОСОБА_2 залишено без руху.

Заявнику був наданий строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Копія ухвали суду неодноразово була направлена рекомендованим листом із повідомленням на адресу заявника, яка була зазначена в заяві, а саме за адресою: АДРЕСА_1 . Однак конверти з копією ухвали повертались на адресу суду без вручення із поміткою працівника пошти «адресат відсутній за вказаною адресою».

У заяві вказаний номер телефону НОМЕР_1 , за яким суд намагався повідомити заявника про вказану вище ухвалу, але даний номер телефону не належить заявнику, про що було повідомлено особою, яка відповіла на дзвінок.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Недобросовісним користування процесуальними правами вважається, зокрема, заявлення численних необґрунтованих відводів суддям, нез`явлення представників учасників судового процесу в судові засідання без поважних причин та без повідомлення причин, подання необґрунтованих клопотань про вчинення судом процесуальних дій, подання зустрічних позовів без дотримання вимог ЦПК, одночасного оскарження судових рішень в різних видах проваджень, подання апеляційних та касаційних скарг на судові акти, які не можуть бути оскаржені тощо. Подібна практика, спрямована на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників судового процесу та суперечить вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Відповідно до ст. 131 ЦПК У країни учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи. Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

В даному випадку, свідоме неотримання судової кореспонденції, яка направлялася судом за адресою, зазначеною самим заявником в заяві про видачу судового наказу про стягнення аліментів, не повідомлення суду про зміну місця проживання (перебування), може бути розцінено судом як дії, спрямовані на затягування розгляду справи та свідчити про зловживання процесуальними правами учасника справи, які направлені на перешкоджання здійснення своєчасного розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене, заявник належним чином сповіщена про залишення заяви без руху, неотримання нею копії ухвали про залишення заяви про видачу судового наказу про стягнення аліментів без руху є зловживанням наданими правами, враховуючи ті обставини, що сторона повідомлялася належним чином у відповідності до чинного процесуального законодавства. Отже, заявник як ініціатор провадження на цій стадії, повинна проявляти процесуальну зацікавленість рухом своєї заяви, і крім надісланої копії ухвали про залишення заяви без руху, має можливість отримати інформацію щодо руху заяви в мережі Інтернет, а саме на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень.

Таким чином, є всі правові підстави вважати доставленою заявнику копію ухвали суду про залишення заяви без руху.

Станом на 22.06.2021 року вимоги ухвали Балтського районного суду Одеської області від 13.05.2021 року про залишення заяви про видачу судового наказу про стягнення аліментів без руху не виконані.

В зв`язку з чим у відповідності до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається не поданою і повертається заявнику.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И Л А :

Заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення аліментів з ОСОБА_2 - вважати неподаною і повернути позивачу.

Роз`яснити заявнику, що згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на ухвалу суду подається через Балтський районний суд Одеської області до Одеського апеляційного суду протягом 15 днів з моменту її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ