Справа № 308/137/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 червня 2021 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Іванов А.П., ознайомившись з матеріалами зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особистою власністю майна, набутого за час шлюбу, поданої в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу автомобіля,

встановив:

В провадженні суду на стадії підготовчого засідання перебуває вищевказана цивільна справа.

07.06.2021 ОСОБА_1 подав до суду зустрічну позовну заяву, зазначивши відповідачем за зустрічним позовом ОСОБА_2 , в якій просить зокрема об`єднати в одне провадження зустрічний позов про розподіл спільного майна на засадах рівності часток з первісним позовом; зобов`язати ОСОБА_2 сплатити йому 50% від суми 60000 грн., за понесені ним витрати при покупці спільного майна та витрат нею коштів із сімейного бюджету.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Частиною 3 ст. 175 ЦПК України регламентовано вимоги, які повинна містити позовна заява, зокрема

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язків досудовий порядок урегулювання спору;

8) зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Проте дана позовна заява не відповідає вказаним вимогам ст. 175 ЦПК України, а саме:

- позивачем за зустрічним позовом зазначену ціну позову у 60000 грн., однак обґрунтування такої відсутнє.

Згідно з вимогами п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Пунктами 1, 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується; у справах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору із позовних заяв майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (11350 грн.).

При цьому позивач зазначає, що звільнений від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», якою регламентовано, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі N 545/1149/17 (провадження N 14-730цс19) зазначено, що «відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року N 3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону N 3551-XII.»

Предметом зустрічного позову (з огляду на його іменування) є визнання майна, набутого за час шлюбу, особистою власністю.

Відтак зустрічній позов не стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій.

Тож позивачу за зустрічним позовом слід сплатити судовий збір у порядку та розмірі, визначеному ЗУ «Про судовий збір», та вказаному судом вище, надавши суду відповідне підтвердження.

- виклад обставин якими сторона позивача за зустрічним позовом обґрунтовує заявлені вимоги не узгоджується зі способом захисту, обраним для захисту порушеного права, виходячи з наступного.

Так, зі змісту зустрічних позовних вимог вбачається, що ОСОБА_1 вважає ряд речей, придбаних ним за час перебування в шлюбі з ОСОБА_2 його особистою приватною власністю, оскільки такі придбані ним за кошти, що належали особисто йому. При цьому в прохальній частині зазначає, що ним понесені витрати у 60000 грн. при покупці спільного майна, половину з яких просить зобов`язати сплати ОСОБА_2 , однак вимоги ані про визнання ряду речей особистою приватною власністю подружжя, ані про поділ спільного майна подружжя не заявляє.

-до зустрічного позову додано докази в обґрунтування заявлених вимог у відповідних копіях, однак не зазначено про наявність таких в оригіналах у позивача за зустрічним позовом або іншої особи.

Зі змісту ст. 49 ЦПК України вбачається, що відповідач вправі подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно з вимог ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 05.04.2021 відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу автомобіля за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Згідно з даної ухвали відповідачу встановлено строк у п`ятнадцять днів з дня вручення йому цієї ухвали протягом якого він має право подати до суду відзив на позовну заяву. Цей самий строк регламентовано йому для пред`явлення зустрічного позову.

Однак зі змісту відзиву, який надійшов до суду 08.06.2021 та зустрічного позову, який подано до суду 07.06.2021 не вбачається за можливе встановити, коли ОСОБА_1 отримав копію ухвали суду від 05.04.2021 про відкриття провадження у даній справі, а відтак суд позбавлений можливості встановити дотримання відповідачем за первісним позовом вимог ч. 1 ст. 193 ЦПК України.

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним залишити зустрічну позовну заяву без руху, надавши позивачу за зустрічним позовом строк для усунення недоліків шляхом приведення позовної заяви у відповідність з вищевикладеним.

З метою виправлення недоліків позивачеві необхідно подати уточнену позовну заяву з урахуванням положень ЦПК України, в якій зазначити: обґрунтування ціни позову; спосіб (способи) захисту прав або інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні з врахуванням викладених у позові обставин; зазначити про наявність доданих до зустрічного позову доказів в оригіналах у позивача та/або іншої особи; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, а також надати відповідне підтвердження сплати судового збору в розмірах, визначених п. 1 ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір».

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що дану позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк, протягом якого він повинен усунути вказані недоліки.

Керуючись ст.ст. 175-177, 185 ЦПК України ЦПК України, суд

постановив:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особистою власністю майна, набутого за час шлюбу залишити без руху.

Роз`яснити позивачу про необхідність усунення вказаних в мотивувальній частині ухвали недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали, шляхом подання зустрічної позовної заяви, оформленої у відповідності до вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України та попередити, що в протилежному разі заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов