Номер провадження: 22-ц/813/6455/21
Номер справи місцевого суду: 946/3443/20
Головуючий у першій інстанції Бурнусус О. О.
Доповідач Ващенко Л. Г.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.06.2021 року м. Одеса

Колегія Одеського апеляційного суду у складі:

головуючої судді Ващенко Л.Г.

суддів Вадовської Л.М., Колеснікова Г.Я.,

за участі секретаря Бєляєвої О.К.

з участю: представника ОСОБА_1

розглянула у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 на ухвалу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 30 грудня 2020 рокупро відмову у прийнятті уточненої зустрічної позовної заяви у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Єфіменко Марія Дмитрівна про встановлення факту не проживання із спадкодавцем та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Єфіменко Марія Дмитрівна про встановлення юридичних фактів, розподілу майна подружжя, визнання права власності на спадкове майно,

ІІ. ОПИСОВА ЧАСТИНА

12.06.2020 року ОСОБА_2 звернувся із позовом до ОСОБА_1 , третя особа: приватний нотаріус Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Єфіменко М.Д. (далі-приватний нотаріус) про встановлення факту не проживання ОСОБА_1 зі спадкодавцем ОСОБА_3 станом на час відкриття спадщини 09.02.2018 року.

30.07.2020 року ОСОБА_1 звернувся із зустрічним позовом про: встановлення факту спільного проживання однією сім`єю ОСОБА_3 та ОСОБА_1 до 01.01.2004 року; визнання майна об`єктом спільної сумісної власності, придбаного внаслідок їх спільної праці, як сім`ї (квартири АДРЕСА_1 ); визнання факту спільного проживання однією сім`єю ОСОБА_3 та ОСОБА_1 з 01.01.2004 року і до 12.01.2012 року, ведення ними спільного господарства, побуту та бюджету, які не перебували у зареєстрованому шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі; визнання майна об`єктом спільної сумісної власності, придбаного внаслідок їх спільної праці, як сім`ї (7/144 часток нежитлового приміщення аптеки загальною площею 919,7 м2 по АДРЕСА_2 ; нежитлової будівлі загальною площею 137,3 м2 по АДРЕСА_2 ; 49/248 частин домоволодіння по АДРЕСА_3 ; 13/248 частин домоволодіння по АДРЕСА_3 ; майна, придбаного під час шлюбу - земельної ділянки кадастровий №:01:034:0232 по АДРЕСА_4 ); поділу спільного майна подружжя із визнанням за ОСОБА_1 права власності внаслідок поділу спільного майна подружжя (частини земельної ділянки кадастровий №:01:034:0232, частини нежитлового приміщення аптеки, частини нежитлової будівлі-аптеки, частини домоволодіння по АДРЕСА_3 , частини квартири АДРЕСА_1 ; визнання факту постійного проживання ОСОБА_1 зі спадкодавцем ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в АДРЕСА_5 ; визнання факту прийняття спадщини ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_3 і визнання за ним права власності на Ѕ частину спадкового майна (частину квартири АДРЕСА_1 , частину земельної ділянки кадастровий №:01:034:0232, частину нежитлової будівлі-аптеки, частину домоволодіння по АДРЕСА_3 , частину нежитлового приміщення по АДРЕСА_2 ).

29.12.2020 року представник ОСОБА_1 подав уточнену заяву про збільшення позовних вимог зустрічного позову, а саме, про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 ѕ частки прибутку, отриманого ОСОБА_2 від використання (надання в оренду третім особам та використання у своїй підприємницькій діяльності) спільного майна подружжя, Ѕ якого належить ОСОБА_1 при поділі спадкового майна і Ѕ частина якого належить ОСОБА_1 з дня відкриття спадщини 09.02.2018 року до дня винесення рішення по справі.

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 30.12.2020 рокупредставнику ОСОБА_1 відмовлено у прийнятті уточненої заяви про збільшення позовних вимог зустрічного позову.

ОСОБА_1 не погодився із ухвалою суду від 30.12.2020 року і в особі представника подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду справи, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Апеляційна скарга представника ОСОБА_1 зазначає:

Суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 не дотриманівимоги ч. 3 ст. 49 ЦПК України, а саме змінено предмет та підстави позову і вимоги уточненої заяви про збільшення позовних вимог зустрічного позову є неоднорідними з вимогами зустрічного позову з яким ОСОБА_1 звернувся до суду, фактично йдеться про окремі позовні вимоги щодо стягнення з відповідача прибутку від використання спірного нерухомого майна. Наведене не відповідає дійсності так, як у заяві про збільшення позовних вимог та уточненій заяві про збільшення позовних вимог відсутні підстави позову, тобто підстави збільшення позовних вимог взагалі не викладено.

Заява про збільшення позовних вимог та уточнена заява про збільшення позовних вимог (з урахуванням того, що справа розглядається за нормами позовного провадження) подана з дотриманням вимог ч.3 ст.49 ЦПК України. Заяву подано до закінчення підготовчого засідання і нових підстав позову заявлено не було (не було змінено предмет та підстави позову, як зазначено в ухвалі суду).

Позивач за первісним позовом ОСОБА_2 не скористався правом надати відзив, пояснення або заперечення на апеляційну скаргу.

ІІІ. МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Суд першої інстанції, відмовляючи у прийнятті уточненої заяви про збільшення позовних вимог зустрічного позовувід 29.12.2020 року виходив з того, що вказаною заявою змінено предмет та підстави позову, вимоги уточненої заяви є неоднорідними з вимогами зустрічного позову (а.с.252 т.1).

Колегія суддів частково погоджується з висновками суду з таких підстав.

При розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках (ст. 174 ч.ч.1-3 ЦПК України).

З матеріалів справи вбачається наступне.

12.06.2020 року ОСОБА_2 звернувся із позовом до ОСОБА_1 , про встановлення факту не проживання ОСОБА_1 зі спадкодавцем ОСОБА_4 станом на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_1 . 30.07.2020 року ОСОБА_1 звернувся із зустрічним позовом про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю ОСОБА_3 та ОСОБА_1 у певний період, визнання майна об`єктом спільної сумісної власності подружжя, встановлення факту прийняття спадщини і поділ майна подружжя.

З огляду на викладе, між сторонами виник спір з приводу спадкування після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Крім того, ОСОБА_1 , звертаючись із зустрічним позовом про встановлення юридичних фактів, заявив вимоги про визнання частини спадкового майна, як об`єкта спільної сумісної власності подружжя та поділ цього майна.

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову (ст. 193 ч.ч.1,2 ЦПК України).

29.12.2020 року представник ОСОБА_1 подав уточнену заяву про збільшення позовних вимог зустрічного позову, а саме, стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 ѕ часток прибутку, отриманого ОСОБА_2 від використання (надання в оренду третім особам та використання у своїй підприємницькій діяльності) спільного майна подружжя, Ѕ якого належить ОСОБА_1 при поділі спадкового майна і Ѕ частина якого належить ОСОБА_1 , з дня відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_1 й до дня винесення рішення по справі (а.с.230 т.1).

Відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі (ст. 49 ч.2 п.3, ч.3 ЦПК України).

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зустрічний позов є матеріально-правовою вимогою відповідача до позивача, яка заявляється для сумісного розгляду із первісним позовом, оскільки задоволення зустрічного позову виключить задоволення вимог позивача за первісним позовом.

Взаємопов`язаність зустрічного позову із первісним має місце у випадку, якщо вони виникають з одних правовідносин.

Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємо суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

З огляду на викладене, доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо: вимоги за позовами можуть зараховуватися (це положення стосується лише тих вимог, які мають грошову оцінку); задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

У даному випадку первісний позов ОСОБА_2 стосується встановлення факту, що має юридичне значення, пов`язаного зі спадкуванням. Зустрічний позов ОСОБА_1 , насамперед, пов`язаний зі встановлення факту, що має юридичне значення, пов`язаного зі спадкуванням, від якого залежить матеріальне право ОСОБА_1 (право на майно, набуте спадкодавцем ОСОБА_3 до 12.01.2012 року, тобто до реєстрації шлюбу із ОСОБА_1 ).

Представник ОСОБА_1 , у подальшому, подав уточнену заяву про збільшення позовних вимог зустрічного позову щодо стягнення з ОСОБА_2 частини прибутку від використання майна (набутого спадкодавцем ОСОБА_5 до 12.01.2012 року, тобто до реєстрації шлюбу із ОСОБА_1 ), яке передавалось спадкодавцем воренду.

Уточнена заява про збільшення позовних вимог зустрічного позову не є взаємопов`язаною, як із зустрічним позовом, так і з первісним має, оскільки правовідносини сторін виникають не з одних правовідносин, уточнена заява стосується іншого предмету і інших підстав позову.

Сумісний розгляд первісного позову, зустрічного позову і уточненої заяви про збільшення позовних вимог зустрічного позову є недоцільним, оскільки вимоги за первісним позовом і уточненою заявою не можуть зараховуватися. Крім того, задоволення уточненої заяви про збільшення позовних вимог зустрічного позову не виключає повністю або частково задоволення первісного позову.

Первісний позов та заяву про збільшення позовних вимог зустрічного позову недоцільно розглядати через те, що це призведе до тривалого розгляду справи і істотно розширить предмет доказування (до участі у справі мають бути залучені всі орендатори приміщень нерухомого майна, яке перебуває в оренді: ФОП ОСОБА_6 , ФОП ОСОБА_7 і товариство з обмеженою відповідальність «ЦЕТЕХНО»).

Зважаючи на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду про відмову у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог зустрічного позову від 28.12.2020 року.

Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (ст. 375 ч.1 ЦПК України).

Приймаючи до уваги, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відмову у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог зустрічного позову, колегія суддів залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду без змін.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Колегія суддів залишає без змін ухвалу суду про повернення заяви про збільшення позовних вимог зустрічного позову, тому ОСОБА_1 не має права на відшкодування судових витрат за розгляд справи в суді апеляційної інстанції.

ІV. РЕЗОЛЮТИВНА ЧАСТИНА Керуючись ст. ст. 367, 374 ч.1 п.1, 375 ч.1, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 30 грудня 2020 рокупро відмову у прийнятті уточненої зустрічної позовної заяви залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови суду.

Повний текст постанови суду складено 29.06.2021 року.

Судді Одеського апеляційного суду Л.Г. Ващенко

Л.М. Вадовська

Г.Я. Колесніков