ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/68/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" березня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Бебі В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом Житлово-будівельного кооперативу „Річковик-5" до ОСОБА_2 про виселення з житлового приміщення та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до Житлово-будівельного кооперативу „Річковик-5" про зобов`язання прийняти особу членом кооперативу,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про виселення з житлового приміщення. В ході розгляду справи відповідач звернувся до суду з зустрічним позовом до позивача про зобов`язання прийняти особу членом кооперативу.

В судовому засіданні суд поставив на обговорення учасника справи питання про залишення первісного позову Житлово-будівельного кооперативу „Річковик-5" до ОСОБА_2 про виселення з житлового приміщення без розгляду, оскільки представник позивача 20.05.2020 року та 9.03.2021 року повторно не з`явився у судове засідання, при цьому позивач був двічі повідомлений судом про дату і місце розгляду справи належним чином за адресою місця реєстрації і знаходження юридичної особи, з заявами до суду про підтримку первісних позовних вимог і розгляд справи у відсутність свого представника не звертався.

Заслухавши представника відповідача, вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає необхідним залишити первісний позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.3, ч.1, ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5, ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.1; 3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника без поважних підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 30.05.2014 року (а.с.2). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Лужецької О.Р. від 23.06.2014 року було відкрито провадження у справі (а.с.14).

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.05.2019 року дану справу було передано судді Колеснику О.М. (а.с.68).

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 17.05.2019 року було прийнято дану справу до свого провадження, а її розгляд був призначений на 22.05.2020 року о 10-40 годин (а.с.76), про що були повідомлені сторони по справі, включаючи і позивача (а.с.77) за місцями їх знаходження та проживання, вказаними у позові та інших процесуальних документах.

10.12.2019 року судом було направлено сторонам повторне судове повідомлення про помилковість дати судового засідання, призначеного на 22.05.2020 року і зазначено нову дійсну дату судового засідання, призначену на 20.05.2020 року на 10-40 годин (а.с.80). Але судове повідомлення, направлене позивачу, повернулось не врученим з причин: адресат відсутній за даною адресою (а.с.111).

Тому в судове засідання 20.05.2020 року позивач та/або його представник не з`явились (а.с.114), що стало підставою для відкладення розгляду справи на 9.03.2021 року на 16-30 годин, про що були повідомлені сторони по справі, включаючи і позивача аналогічним чином (а.с.116). Судові повідомлення, направлені позивачу та його представнику, повернулись не врученим з тих самих причин (а.с.120-121), але представник позивача Кохановський В.В. отримав SMS-повідомлення на свій мобільний телефон 21.05.2020 року о 17-45 годин (а.с.125).

За приписами п.1, ч.8, ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку.

Згідно ч.5, ст.130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Однак і 9.03.2021 року позивач та/або представник позивача до суду не з'явились повторно. Таким чином, позивач був двічі належним чином повідомлений судом про розгляд справи за місцем реєстрації та знаходження юридичної особи, а також через свого представника і двічі він та його представник не з'явились до суду без поважних підстав.

Згідно ч.10, ст.6 Закону України „Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" за адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між останнім і передостаннім судовими засіданнями, тобто між 20.05.2020 року та 9.03.2021 року пройшов близько десятимісячний термін, однак вказана процесуальна особа, позивач та/або представник (ки) позивача не поцікавились у відкритих джерелах інформації про дату призначеного судового розгляду на 9.03.2021 року або на дати, які передували вказаній.

Таким чином, оскільки позивач та/або представник (представники) позивача 20.05.2020 року та 9.03.2021 року повторно не з`явились до суду без поважних підстав, при цьому позивач був двічі повідомлений судом про розгляд справи належним чином за адресою його місця знаходження вказаної в позові, з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у відсутність свого представника перед початком даного розгляду справи не звертався, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 60 днів, а справа в провадженні суду перебуває понад 82 місяці, тому суд вважає необхідним залишити даний первісний позов без розгляду. При цьому позивач за первісним позовом не позбавлений права звернутись до суду з аналогічним позовом у будь-який час.

Керуючись ст.44; 130; 131; 210; 223; 257; 259-260 ЦПК України, ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, суд

У Х В А Л И В :

Первісну позовну заяву Житлово-будівельного кооперативу „Річковик-5" до ОСОБА_2 про виселення з житлового приміщення залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів після її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя :