Провадження № 2/643/881/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.05.2021 року Московський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді-Майстренко О.М., за участю секретаря Сілаєвої Е.О. , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Другої Харківської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суд,-

в с т а н о в и в:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Другої Харківської державної нотаріальної контори , в якому просить визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Ленінським РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 29.09.1999 року, РНОКПП : НОМЕР_2 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини , яка відкрилась після смерті матері - ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування своїх позовних вимог позивачка зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати - ОСОБА_2 , про що 24 грудня 2019 року складено відповідний актовий запис серія НОМЕР_3 . Після її смерті відкрилася спадщина, до якої входить земельна ділянка, призначена для ведення садівництва, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_2 яка належала їй на праві приватної власності згідно Державного акту на право приватної власності на землю №1911 від 24 жовтня 2001 року.

За життя ОСОБА_2 було складено заповіт ВВА № 771463 від 06 квітня 2004 року на користь позивачки , в якому мати заповідала позивачці все своє майно, де б воно не знаходилося, та з чого б воно не склалося, і взагалі все те, що буде належить їй на день смерті і на що за законом вона матиме право. Однак, до теперішнього часу, зі спливом 6-місячного терміну з моменту відкриття спадщини, позивачка не прийняла спадщину. Рішенням Кабміну з 12 березня вперше в історії у всій Україні ввели карантин. Крім того, КМДА ввела ще низку обмежувальних заходів на території України. Для отримання спадщини позивачка не змогла у встановлений строк звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, у зв`язку з чим звернулась до суду з вказаним позовом та просить суд визнати підстави пропуску строку для прийняття спадщини поважними і надати їй додатковий строк для прийняття спадщини.

Позивачка в судове засідання не з`явилась , свій позов підтримала, просила його задовольнити, справу розглядати за її відсутності.

Відповідач проти позову не заперечує, доводи позивача не оспорює, просить справу розглядати за відсутності представника нотаріальної контори .

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею

Суд, дослідив матеріали справи, вважає, що заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено , що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати - ОСОБА_2 , про що 24 грудня 2019 року складено відповідний актовий запис серія НОМЕР_3 .

Після її смерті відкрилася спадщина, до якої входить земельна ділянка, призначена

для ведення садівництва, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_2 яка належала їй на праві приватної власності згідно Державного акту на право приватної власності на землю №1911 від 24 жовтня 2001 року.

За життя ОСОБА_2 було складено заповіт ВВА № 771463 від 06 квітня 2004 року на користь позивачки , в якому мати заповідала позивачці все своє майно, де б воно не знаходилося, та з чого б воно не склалося, і взагалі все те, що буде належить їй на день смерті і на що за законом вона матиме право.

Позивач просить надати їй додатковий строк для прийняття спадщини, вказавши, що пропустив його з поважної причини, так як Рішенням Кабміну з 12 березня вперше в історії у всій Україні ввели карантин. Крім того, КМДА ввела ще низку обмежувальних заходів на території України. Для отримання спадщини позивачка не змогла у встановлений строк звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1222 ч.1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.

Статтями 1216-1218 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. ст. 1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно із ст. ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Разом з тим, позивач наведених вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Суд встановив, що причини пропущення позивачем строку подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини є поважними.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положеньст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, судом встановлено, що оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, та позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008року №7"Про судову практику справах про спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного , керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 141, 263, 265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 до Другої Харківської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Ленінським РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 29.09.1999 року, РНОКПП : НОМЕР_2 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини , яка відкрилась після смерті матері - ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном у два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його оголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Майстренко О.М.