Кегичівський районний суд Харківської області
Справа № 624/513/21
№ провадження 2/624/266/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

смт. Кегичівка 09 липня 2021 року

Кегичівський районний суд Харківської області, суддя Куст Н.М.,

справа №624/513/21,

найменування (ім`я) сторін:

позивач: ОСОБА_1 ,

представник позивача: ОСОБА_2 ,

відповідач: ОСОБА_3 ,

третя особа: Служба у справах дітей Кремінської міської ради Луганської області,

вимоги позивача: про позбавлення батьківських прав.

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Кремінської міської ради Луганської області про позбавлення батьківських прав, посилаючись на те, що ОСОБА_4 та ОСОБА_3 по справі мають спільну малолітню доньку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Батько доньки неналежним чином виконує свої батьківські обов`язки, не приділяє належної уваги вихованню доньки, не піклуються про неї, не сплачує аліменти, не цікавиться її розвитком та вихованням, не вітає зі святами, з січня 2012 року жодного разу не приїжджав до доньки. Дитина мешкає разом із матір`ю та вітчимом ОСОБА_6 . На підставі викладеного представник позивача просить позбавити батька ОСОБА_3 батьківських прав по відношенню до малолітньої доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Так, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позбавлення батьківських прав є крайнім заходом, особи можуть бути позбавлені батьківських прав виключно з підстав, передбачених СК України.

Згідно п. 15 Постанови Пленуму ВСУ від 30 березня 2007 року № 3 "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав", позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно її утримують, та ін.), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов`язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей.

Згідно приписів ч. 4,5 ст. 19 СК України, при розгляді судом спорів щодо позбавлення батьківських прав, обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Тому, висновок органу опіки та піклування є ключовим доказом по даній категорії справ, якою б не була підстава позбавлення батьківських прав. Даний висновок робиться на підставі засідань комісії органу опіки та піклування про питання доцільність позбавлення батьківських прав.

Для підготовки даного висновку комісія спілкується з обома батьками та вивчає наявність підстав для позбавлення батьківських прав.

Однак, позивачем не зазначено чи зверталась вона до відповідного органу опіки та піклування з питанням позбавлення батьківських прав та чи розглядалось таке питання органом опіки та піклування із винесенням письмового висновку про доцільність позбавлення батьківських прав.

При цьому, відповідного висновку органу опіки та піклування про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_3 відносно малолітньої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до позовної заяви не додано, що у свою чергу позбавляє суд можливості в подальшому повно та всебічно з`ясувати всі обставини справи та ухвалити законне й обґрунтоване рішення.

Також не додано клопотань про витребування вказаного висновку, за його наявністю.

Разом із тим, у цьому контексті суд звертає увагу на позицію ВСС України, викладену в ухвалі від 01 листопада 2017 року у справі №211/559/16-ц, відповідно до якої позбавлення батьківських прав є передчасним без відповідного висновку органу опіки та піклування і попередження батька про необхідність змінити ставлення до виховання дитини.

Таким чином, позовна заява подана з порушенням вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Крім того, згідно ч. 5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

За правилами частини першої статті 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Враховуючи наведене, позивачу надається можливість у строк, встановлений цією ухвалою, додати до позовної заяви всі наявні у них докази на підтвердження обставин, якими вони обґрунтовують свої вимоги; зазначити чи наявні докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою.

За правилами частини першої ст. 187 ЦПК України суд має відкрити провадження у справі в разі відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Додержання процесуальної форми, змісту та порядку подання позовної заяви є однією з обов`язкових вимог законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Враховуючи виявлені недоліки при оформленні позовної заяви, на виконання вимог національного законодавства, а саме - частини першої ст. 185 ЦПК України, суддею постановляється ухвала про залишення позовної заяви без руху та позивачу встановлюється строк для усунення недоліків.

Позивачу слід взяти до уваги, що якісна підготовка до судового розгляду спрямована в першу чергу на захист прав самого позивача та забезпечення розгляду справи у порядку, про який просить позивач, без зволікань, з додержанням розумних строків, наслідком чого стане економія не тільки процесуального часу сторін і суду, а й зменшення судових витрат, пов`язаних із безпосереднім розглядом справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення недоліків. В іншому випадку позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

На підставі наведеного та керуючись ст. 19, 175, 177, 185, 258-261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Кремінської міської ради Луганської області про позбавлення батьківських прав -залишити без руху.

Недоліки заяви мають бути усунуті не пізніше десять днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення заяви без руху, заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя Н.М. Куст