Справа № 476/77/21
Провадження № 2/476/90/2021
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02.03.2021 року суддя Єланецького районного суду Миколаївської області Чернякова Н.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням

В С Т А Н О В И Л А :

18.02.2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

До позовної заяви позивачем долучено клопотання про звільнення його від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

В обґрунтування наявності правових підстав для звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви позивач посилається на те, що є пенсіонером, має скрутне матеріальне становище, а також на факт призначення йому безоплатної вторинної правової допомоги.

Вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу до слідуючого висновку.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 постанови "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" №10 від 17 жовтня 2014 року із змінами і доповненнями, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору та його звільнення є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідка щодо заборгованості по аліментам тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Звертаю увагу, що відповідно до частини другої статті 8 Закону №3674-VI, звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк на підставах, визначених частиною першою статті 8 Закону №3674-VI є правом, а не обов`язком суду.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України "Про судовий збір" свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

До клопотання про звільнення від сплати судового збору позивачем надано довідку про доходи № 7081 7703 3706 1040 від 09.02.2021 року, в якій зазначено, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в Новоодеському об`єднаному управлінні ПФУ в Миколаївській області і отримує пенсію за віком в розмірі 1769,00 грн. Всього з січня 2020 року по січень 2021 року ОСОБА_1 отримав 21926,00 грн.

Разом з тим, позивачем не надано доказів розміру його річного доходу за попередній календарний рік.

При цьому, наявність статусу пенсіонера та факт призначення безоплатної вторинної правової допомоги не є безумовними підставами для звільнення від сплати судового збору.

Враховуючи викладене, вважаю, що в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору необхідно відмовити.

Оскільки позивачу відмовлено у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, приходжу до висновку про необхідність залишення позовної заяви ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням без руху.

Згідно з ч. 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" станом на 01.01.2021 року встановлено прожитковий мінімум для працездатної особи у розмірі 2270,00 грн.

З огляду на викладене позивачу необхідно сплатити судовий збір у встановленому законом розмірі, що становить 908,00 грн.

До того ж пункт 2 частини 3 статті 175 ЦПК України, визначає, що позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Як вбачається з позовної заяви відповідачем є ОСОБА_2 . Із прохальної частини позовної заяви слідує, що позивач просить визнати ОСОБА_3 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням. Тому позивачу необхідно уточнити особу відповідача.

Крім того, позовна заява подана з порушенням вимог п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України, відповідно до якої в позовній заяві повинні бути зазначені відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Посилання позивача на обставини щодо звернення до відповідних органів з питань оформлення субсидії та неможливості її отримання, а також неможливості здійснення будь-якої нотаріально-посвідченої угоди щодо відчуження цього майна із-за реєстрації у спірному будинку відповідача не знайшли свого документального підтвердження.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Беручи до уваги вищевказані істотні недоліки позовної заяви, вважаю за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням залишити без руху для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали у вказаний строк заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Чернякова