15.06.2021 Провадження № 2/337/1363/2021
ЄУН №337/2205/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 червня 2021 року Хортицький районний суд м. Запоріжжя

у складі: головуючого судді Салтан Л.Г.

за участю секретаря Шаповалової А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Запоріжжя цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована та мешкає: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ), про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

23.04.2021 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, в якому зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 на території Російської Федерації помер її рідний брат ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина у вигляді 1/6 частки квартири АДРЕСА_3 . Вона є власником інших 5/6 частин вищевказаної квартири. У визначений законом шестимісячний строк вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки для того, щоб подати заяву, їй необхідне було свідоцтво про смерть брата, а воно у неї було відсутнє, оскільки він помер на території Російської Федерації. Отримавши оригінал свідоцтва про смерть, вона вже не змогла подати заяву про прийняття спадщини, оскільки шестимісячний строк минув. Враховуючи карантинні обмеження, просить суд визначити їй додатковий строк на прийняття спадщини тривалістю у три місяці, починаючи з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою від 26.04.2021 року позовна заява була залишена без руху та надано строк на усунення недоліків, які позивачем було усунуто і ухвалою від 28.04.2021 року відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 25.05.2021 року закрите підготовче провадження та справа призначена до розгляду на 09.06.2021 року.

В судове засідання позивачка не з`явилася, надала заяву в якій зазначила про підтримання позовних вимоги та про розгляд справи за її відсутності.

Відповідач в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, до якої долучив документи про смерть іншого спадкоємця першої черги свого брата ОСОБА_4 , також зазначив, що він не заперечує проти надання своїй тітці, яка є рідною сестрою його батька, додаткового строку на прийняття спадщини.

Від представника відповідача також через канцелярію суду надійшла заява, в якій він підтверджує позицію ОСОБА_4 щодо визнання ним позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне:

ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Донецьк Ростовської області, на території Російської Федерації, помер ОСОБА_3 . Факт смерті ОСОБА_3 підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , копія якого додається до позову (актовий запис №4 від 26.04.2019 року, зроблений Відділом запису актів цивільного стану адміністрації м. Донецьк Ростовської області.

ОСОБА_1 є рідною сестрою ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження позивача та ОСОБА_3 . Із вказаних документів вбачається, що їх батьками були ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Свідоцтвом про шлюб підтверджується факт переміни мною прізвища з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 ». Таким чином позивач відноситься до спадкоємців другої черги.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина у вигляді 1/6 частки квартири АДРЕСА_3 , яка йому належить на підставі рішення Хортицького районного суду м.Запоріжжя від 25.01.2007 року по справі №2-177/2007 (враховуючи ухвалу про виправлення описки від 20 квітня 2007 року). Вказана частка була успадкована ним після смерті батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Тим самим рішенням за ОСОБА_1 на 1/3 частки квартири, як на частку у спільній сумісній власності. На підставі свідоцтва про право на спадщину від 20.02.2020 року, виданим Восьмою Запорізькою державною нотаріальною конторою, ОСОБА_1 є власником 1/2 частки квартири, яку вона успадкувала після смерті матері ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Таким чином загальна частка ОСОБА_1 становить 5/6.

З повідомлення Восьмої Запорізької державної нотаріальної контори вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилася.

Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_3 були його діти ОСОБА_2 громадянин України та ОСОБА_4 громадянин Російської Федерації та дружина громадянка Російської Федерації ОСОБА_9 .

Відповідно до ст. 71 Закону України «Про міжнародне приватне право», спадкування нерухомого майна регулюється правом держави, на території якої знаходиться це майно, а майна, яке підлягає державній реєстрації в Україні - правом України.

Отже спадкування 1/6 частки квартири, розташованої на території України, регулюється правом України.

ОСОБА_4 , син спадкодавця, помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

ОСОБА_9 , дружина спадкодавця, надала суду заяву, в якій повідомила про те, що вона свідомо не вчиняла дій, спрямованих на прийняття спадщини після смерті чоловіка, яка відкрилася в Україні.

ОСОБА_2 проживає на тимчасово непідконтрольній державі Україна території у м.Антрацит Луганської області, тому, не заперечуючи проти встановлення своїй тітці додаткового строку на прийняття спадщини, враховуючи карантинні обмеження та труднощі, пов`язані з перетинанням лінії розмежування, з`явитися до суду чи до нотаріуса не може.

ОСОБА_1 зазначає, що причиною пропуску строку на прийняття спадщини була відсутність у неї оригіналу документа про смерть брата. При цьому виїзд на межі України для неї був неможливий, оскільки вона не мала паспорту громадянина України для виїзду за кордон. Таким чином вона очікувала, коли їй документ направлять поштою, а він прийшов після спливу строку подання заяви на прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Відповідно до положень ч.1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.2 ст.1270 ЦК України, якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.1.3, 1.5 Розділу Х «Порядку вчинення нотаріальних дій», факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребовування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану або за безпосереднім доступом до реєстру актів цивільного стану. Якщо смерть громадянина була зареєстрована на території іншої держави, нотаріусу подається відповідний документ, виданий компетентними органами іноземної держави, який є дійсним на території України за умови його легалізації, якщо інше не передбачено законом, міжнародними договорами України.

В даному випадку смерть ОСОБА_3 зареєстрована на території іншої держави, отже нотаріус не може самостійно перевірити цей факт за безпосереднім доступом до реєстру актів цивільного стану.

Постановою Верховного суду від 26.06.2019р. по справі №565/1145/17 розширено перелік поважних причин пропуску прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Таким чином, відсутність у ОСОБА_1 оригіналу свідоцтва про смерть брата, в сукупності з карантинними обмеженнями та ускладненням правил перетину кордону України з Російською Федерацією, враховуючи відсутність заперечень інших спадкоємців, є поважними причинами пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню. Визначаючи тривалість додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини, суд, виходячи з положень абзацу другого ч.2 ст.1270 ЦК України, визначає додатковий строк тривалістю у три місяці.

Керуючись ст.ст. 2, 80, 81, 141, 258-259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована та мешкає: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ), про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк тривалістю у три місяці, починаючи з моменту набрання рішенням суду законної сили, на подання заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після смерті брата ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене в Запорізькому апеляційному суді через Хортицький районний суд м. Запоріжжя шляхом подачі в 30-денний строк апеляційної скарги з часу виготовлення повного тексту рішення.

Повний текст рішення виготовлено 15.06.2021 року

Суддя: Л.Г. Салтан