Справа № 656/652/21
Номер провадження 2/656/159/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2021 року смт Іванівка

Суддя Іванівського районного суду Херсонської області Ференц Р.І., розглянувши позовну заяву та додані до неї документи ОСОБА_1 (місце проживання та реєстрації АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (місце проживання АДРЕСА_2 ) про визнання права власності,-

В С Т А Н О В И В:

19.11.2021 року ОСОБА_1 звернулася в Іванівський районний суд Херсонської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання права власності.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.11.2021 року у провадження судді Іванівського районного суду Херсонської області Ференц Р.І. передана дана справа.

Предметом позовної заяви є визнання права власності за рахунок позичених грошових коштів.

Зазначений спір відповідно до вимог ст.19 ЦПК України належить до компетенції судів щодо розгляду цивільних справ, оскільки ч.1 ст.19 ЦПК України передбачає, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Згідно ст. 23 ЦПК України усі справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, розглядаються місцевими загальними судами як судами першої інстанції.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні перевірити належність справ до їх юрисдикції та підсудності.

Підсудність - це розподіл підвідомчих загальним судам цивільних справ між різними судами першої інстанції залежно від роду (характеру) справ, що підлягають розгляду, і від території, на яку поширюється юрисдикція того чи іншого суду.

Територіальна підсудність - це підсудність цивільної справи загальному суду в залежності від території, на яку поширюється юрисдикція даного суду. За її допомогою вирішується питання, яким з однорідних судів підсудна для розгляду відповідна справа.

Критеріями даного виду підсудності зокрема виступають: місце проживання відповідача, місце заподіяння шкоди, місце знаходження спірного майна, місце розгляду первісного позову тощо.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Також суди повинні виходити з того, що правила підсудності справ у цивільному судочинстві можуть визначатися лише процесуальним законом (Рішення Конституційного Суду України від 27.03.2002 року № 7-рп/2002, від 07.05.2002 року № 8-рп/2002, від 22.06.2004 року № 13-рп/2004.

Ч. 16 ст. 28 ЦПК України передбачено, що позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з ст..28 ЦПК України підсудна справа, за винятком виключної підсудності, встановленої ст..30 ЦПК України.

У зв`язку з вище вказаним, справа підсудна Іванівському районному суду Херсонської області, оскільки ст.23 ЦПК України передбачено, що усі справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, розглядаються місцевими загальними судами як судами першої інстанції.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі суд встановив наступне.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі суд встановив, що позов поданий і відповідає порядку, встановленому ст.ст.175-177 ЦПК України, підстав для відмови у відкритті провадження, повернення позовної заяви, залишення позовної заяви без руху на момент відкриття провадження у справі не встановлено, а тому необхідно відкрити провадження у справі.

Позовна заява подана особою, яка згідно вимог ст.47 ЦПК України наділена цивільною процесуальною дієздатністю.

Ухвалою суду від 22.11.2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності залишено без руху, надано позивачці ОСОБА_1 строк для усунення недоліків з підстав, вказаних в мотивувальній частині ухвали.

07.12.2021 року ОСОБА_1 подала заяву в суд, якою, як вказано в заяві, на її думку, усунуто недоліки долучено звіти про незалежну оцінку та копію висновків про вартість майна, виконані суб`єктом оціночної діяльності ПП ПКФ «Експерт» 20.09.2021 року, а також вказано, що нею було сплачено єдиним платежем судовий збір у розмірі 4408,00 гривень, з яких 3500 грн за вимогу майнового характеру та 908 грн за вимогу немайнового характеру.

Проте суд звертає увагу на те, що ухвалою суду було зобов`язано ОСОБА_1 звернутися до відповідних експертних та інших установ для визначення оцінки майна, після чого можливо встановити дійсну ціну позову і сплатити відповідний розмір судового збору. Проте позивачка проводить певну підміну і на власний розсуд проводить визначення порядку і процедури експертної оцінки, оскільки долучає копію висновків про вартість майна, виконані суб`єктом оціночної діяльності ПП ПКФ «Експерт» і такі висновки проведені не за заявою ОСОБА_1 , а за заявою ОСОБА_3 . У заяві від 07.12.2021 року ОСОБА_1 зазначає, що у неї висновки про вартість майна відсутні, вона долучає копії висновків, а оригінали таких висновків знаходяться у ОСОБА_3 .

Окрім цього, суд звертає увагу позивачки на те, що ухвала суду про залишення позовної заяви без руху постановлена 22.11.2021 року, з позовом в суд ОСОБА_1 звертається 19.11.2021 року, а долучає до матеріалів справи висновки про вартість майна не після постановлення ухвали судом або в період її звернення в суд, а з часом виконання таких висновків 20.09.2021 року.

Окрім цього, в частині трактування позивачкою сплати єдиним платежем судового збору у розмірі 4408,00 гривень, з яких 3500 грн за вимогу майнового характеру та 908 грн за вимогу немайнового характеру, суд в даному випадку звертає увагу на наступне.

У ч.1 ст.1 закону «Про судовий збір» від 8.07.2011 року №3674-VI наведено визначення судового збору. Це платіж, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим законом.

Постановою правління Національного банку від 21.01.2004 року №22 затверджено Інструкцію про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті. Нею, зокрема, встановлені загальні правила, види та стандарти розрахунків клієнтів банків, а також вимоги щодо заповнення розрахункових документів.

Відповідно до інструкції платіжне доручення оформлюється згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів. Так, одним із реквізитів є «призначення платежу».

Платник заповнює його таким чином, аби надати повну інформацію про платіж і документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів.

Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства. Він же відповідає за дані, зазначені в цьому реквізиті.

У платіжному дорученні, яке є документом про сплату судового збору, у розділі «Призначення платежу» мають бути вказані відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується збором.

Необхідними реквізитами ідентифікації позовної заяви (заяви, скарги) є номер справи, у межах якої подається така заява та дата ухвали суду.

Окрім цього, судовий збір, сплачений раніше дати винесення оскаржуваного рішення, не може вважатися належним доказом його сплати.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять у предмет доказування. Суд не бере до розгляду доказів, які не стосуються предмета доказування.

Отже, квитанція про сплату судового збору має містити інформацію про номер справи, у межах якої вона подається, та дату прийняття судового документу.

В іншому випадку квитанція не є належним доказом сплати збору в установленому порядку та розмірі.

Проведеною перевіркою Іванівським районним судом сплати судового збору згідно виписки про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету, а також з квитанції №46 від 19.11.2021 року вбачається зарахування призначеного платежу як судового збору ОСОБА_1 без пояснень сум і розмірів сплати коштів за майнові і немайнові вимоги.

В свою чергу позивачка проводить трактування сплати судового збору, в якому є як сума за вимогу майнового характеру, так і за вимогу немайнового характеру, при цьому позивачкою не надано доказів в такій квитанції, яка сума і в якому розмірі в квитанції відображена сплата вимоги майнового і немайнового характеру.

Позиція суду ґрунтується на вимогах правових позицій, які викладені в ухвалах Верховного Суду від 31.05.2018 року у справі №922/496/17 та від 16.01.2019 року №905/1057/18.

Враховуючи вище вказане, зважаючи на сплату судового збору однією квитанцією за дві різні різні позивні вимоги, суд залишає за собою право з`ясовувати і досліджувати дане питання під час розгляду справи.

Згідно ст.187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків.

Згідно з ч.ч.1,2 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

За змістом ч.1 ст.11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Згідно ЦПК України цивільні справи можуть бути розглянуті у порядку загального або спрощеного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує, ціну позову, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо, кількість сторін та інших учасників справи, чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес, тому справа повинна бути розглянута за правилами загального позовного провадження.

З урахуванням характеру справи та з огляду на представлені суду матеріали, виходячи з того, що дана позовна заява є майнового характеру, оскільки проводиться процедура не стягнення грошових коштів, а визнання права власності в рахунок стягнення грошових коштів, враховуючи також значення справи для сторін, обсяг та характер доказів у справі, думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами загального позовного провадження, вважаю, що справа підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження.

Враховуючи вище викладене, дану справу слід призначити до підготовчого судового засідання.

Керуючись ст.ст.19,23,31,175,177,187,258-261 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності.

Відкрити провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності.

Призначити по справі підготовче судове засідання 21.01.2022 року о 08 год 30 хв в залі судових засідань в приміщенні Іванівського районного суду Херсонської області за адресою: 75401, Херсонська область, смт Іванівка, вулиця Іванівська,34, про що повідомити сторони.

Справа буде розглядатися за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Визнати явку сторін ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в судове засідання обов`язковою.

Відповідачу разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання суду відзиву на позовну заяву, який має відповідати вимогам ст.178 ЦПК України та до якого додаються докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем та документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Відповідач одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду повинен надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними у справі матеріалами.

Визначити відповідачу п`ятиденний строк з дня вручення ухвали для подання заяви із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідач має право подати зустрічний позов в строк протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання до суду відповідь на відзив, а відповідачу - заперечення.

Роз`яснити позивачу право подати до суду заяву про залучення в якості співвідповідача чи третьої особи до підготовчого судового засідання.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Інформацію щодо справи, що розглядається учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет веб-адреса сторінки: http://court.gov.ua.

Копію ухвали про відкриття провадження, копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена у зв`язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р. І. Ференц