КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №754/6210/16-ц головуючий у суді І інстанції: Лісовська О.В.
провадження №22-з/824/495/2021 головуючий у суді ІІ інстанції: Сушко Л.П.
08 червня 2021 року м. Київ
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:
Головуючого судді: Сушко Л.П.,
суддів: Гаращенка Д.Р., Сліпченка О.І.,
секретар судового засідання: Спеней О.С.
розглянувши у приміщенні Київського апеляційного суду у порядку спрощеного позовного провадження заяву адвоката Вотінцева Єгора Геннадійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про стягнення судових витрат у цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 16 серпня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Аніскова Надія Анатоліївна про визнання права власності у порядку спадкування,
У травні 2016 року ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до КМДА, третя особа - ПН КМНО Аніскова Н.А. в якому просила визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , що отримано на підставі ч.1 ст.1276 ЦК України у спадок ОСОБА_2 від померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 ..
В обґрунтування своїх позовних вимог посилались на те, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була онукою позивача. Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 .
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 14 липня 2016 року замінено неналежного відповідача КМДА на належного відповідача територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради.
Позивач вказувала, що вона є спадкоємцем після смерті сина ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , який не встиг прийняти спадщину після смерті ОСОБА_3 , тому вона просить задовольнити даний позов.
Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 16 серпня 2016 року задоволенопозов ОСОБА_2 до територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, третя особа: ПНКМНО Аніскова Н.А., про визнання права власності у порядку спадкування. Визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 ..

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій, просила рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Постановою Київського апеляційного суду від 30 березня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 16 серпня 2016 року скасовано та ухвалено нове рішення. У задоволенні позову ОСОБА_2 до територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Аніскова Надія Анатоліївна про визнання права власності у порядку спадкуваннявідмовлено.

28 квітня 2021 року до Київського апеляційного суду надійшла заява від адвоката Вотінцева Єгора Геннадійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про стягнення судових витрат, а саме просив стягнути витрати, які понесені ОСОБА_1 по сплаті апеляційної скарги у розмірі 8268,00 грн. з ОСОБА_5 .

Перевіривши заяву, дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що заява підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: 1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; 3) судом не вирішено питання про судові витрати; 4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу. Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. У разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Додаткове рішення або ухвалу про відмову в прийнятті додаткового рішення може бути оскаржено.

Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Відповідно до ч.1 та 2 ст. 134 ЦПК України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.

При визначенні суми відшкодування суд має враховувати критерій реальності витрат (встановлення їх дійсності та необхідності), а також критерій розумності їх розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Такі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи компенсувати судові витрати на підставі ст.41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12.10.2006 у справі «Двойних проти України» (п.80), від 10.12.2009 у справі «Гімайдуліна та інші проти України» (пп.34-36), від 23.01.2014 у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26.02.2015 у справі «Баришевський проти України» (п.95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір - обґрунтованим.

Встановлено, що відповідно до квитанції від 25 серпня 2020 №39527 ОСОБА_1 сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 8268 грн. 00 коп..

Постановою Київського апеляційного суду від 30 березня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 16 серпня 2016 року скасовано та ухвалено нове рішення. У задоволенні позову ОСОБА_2 про визнання права власності у порядку спадкування відмовлено.

Отже відповідно до положень ст.ст. 270, 133-134, 141 ЦПК України з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 8268 грн. 00 коп..

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає за можливе задовольнити заяву адвокат адвоката Вотінцева Єгора Геннадійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про стягнення судових витрат з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_5 у розмірі 8268,00 грн..

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 141, 270 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката Вотінцева Єгора Геннадійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про стягнення судових витрат задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_5 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 »(Код ЄДРПОУ: НОМЕР_2 , місце знаходження: АДРЕСА_3 ) судові витрати за подання апеляційної скарги у розмірі 8268 гривень 00 копійок.

Додаткова постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст додаткової постанови складено «09» червня 2021 року.

Головуючий суддяЛ.П. Сушко
СуддіД.Р. Гаращенко О.І. Сліпченко