Справа № 948/485/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.07.2021 суддя Машівського районного суду Полтавської області Кравець С.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , територіальної громади в особі Михайлівської сільської ради Машівського району Полтавської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом

в с т а н о в и л а :

у червні 2021 року позивачка звернулася до суду зі вказаною позовною заявою.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі було встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам п. 3 ч. 3 ст. 175 та ч.4 ст.177 ЦПК України, у зв`язку з чим ухвалою суду від 22.06.2021 позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу десятиденного строку з дня отримання копії ухали для усунення недоліків, а саме: вірно визначити ціну позову, доплатити судовий збір в розмірі 1897,49 грн та надати оригінал квитанції про сплату. З урахуванням цього навести попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку з розглядом справи.

На підстави заяви позивача, на її електронну адресу було направлено ухвалу суду про залишення позову без руху від 22.06.2021р., яку вона отримала 24.06.2021р., а відтак недоліки необхідно було усунути в строк до 05.07.2021р. включно.

Так, 24.06.2021 р. та 25.06.2021 р. на електронну адресу суду, а в подальшому 29.06.2021 р. листом по пошті від позивачки надійшла квитанція про сплату судового збору у розмірі 908,00 грн та вказано, що це є оплата за другу вимогу її позову. Одночасно повідомлено, що відповідно до Звіту про оцінку майна від 07.06.2021 р. ринкова вартість домоволодіння АДРЕСА_1 (житлового будинку та земельної ділянки) складає 27330,00 грн, а тому друга вимога стосовно визнання права власності на земельну ділянку становить 1% від ринкової вартості майна 273,30 грн, що є нижчим мінімального розміру судового збору за майнову вимогу встановлену законодавством України, а тому позивачка пояснила, що сплатила мінімальний розмір судового збору передбачений законодавством у розмірі 908,00 грн.

Суд не погоджується з доводами позивача, з огляду на таке.

Так, позовна заява містить дві вимоги майнового характеру, а саме: визнати за позивачкою право власності на домоволодіння АДРЕСА_1 та на земельну ділянку площею 0,2500 га.

На підтвердження вартості майна позивачем надано: 1) Звіт про оцінку житлового будинку з господарським будівлями та спорудами, згідно якого його вартість станом на 07.06.2021 р. становить 27330,00 грн та 2) Витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 0,2500 га від 21.01.2021 р. №318, гідно якого нормативна грошова оцінка якої станом на 21.01.2021 р. становить 253218,90 грн.

Відповідно до ст.3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

У цьому Законі майном, яке може оцінюватися, вважаються: об`єкти в матеріальній формі, будівлі та споруди (включаючи їх невід`ємні частини), машини, обладнання, транспортні засоби тощо; паї, цінні папери; нематеріальні активи, в тому числі об`єкти права інтелектуальної власності; цілісні майнові комплекси всіх форм власності; майновими правами, які можуть оцінюватися, визнаються будь-які права, пов`язані з майном, відмінні від права власності, у тому числі права, які є складовими частинами права власності (права володіння, розпорядження, користування), а також інші специфічні права (права на провадження діяльності, використання природних ресурсів тощо) та права вимоги.

Звіт про оцінку житлового будинку складено на підставі цього Закону.

Водночас, правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні та спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель визначає саме Закон України «Про оцінку земель».

Відповідно до ст. 6 цього Закону суб`єктами оціночної діяльності у сфері оцінки земель є: органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування, що здійснюють управління у сфері оцінки земель, а також юридичні та фізичні особи, заінтересовані у проведенні оцінки земельних ділянок; юридичні особи - суб`єкти господарювання незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, що мають у своєму складі оцінювачів з експертної грошової оцінки земельних ділянок (у частині виконання робіт з експертної грошової оцінки земельних ділянок); фізичні особи - підприємці, які отримали кваліфікаційне свідоцтво оцінювача з експертної грошової оцінки земельних ділянок (у частині виконання робіт з експертної грошової оцінки земельних ділянок); фізичні та юридичні особи - розробники документації із землеустрою згідно із Законом України "Про землеустрій" (у частині виконання робіт з бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок).

Статтею 5 Закону передбачено, що оцінка земель поділяється на такі види: бонітування ґрунтів; грошова оцінка земельних ділянок.

Грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки.

Отже, з огляду на вищенаведені норми законодавства Звіт про оцінку майна №21-05-18 підтверджує лише вартість житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами.

Натомість, відповідно до норм Закону України «Про оцінку земель» її оцінку може проводити лише орган державної влади або місцево самоврядування, юридична особа, а також ФОП, які мають свідоцтво оцінювача з експертної грошової оцінки земельних ділянок.

В посвідченні оцінювача відсутні відомості, що він має свідоцтво оцінювача з експертної грошової оцінки земельних ділянок

Отже, позивачкою не вірно визначена ціна позову з урахуванням загальної вартості майна, та не у повному обсязі сплачено судовий збір.

Відповідно до ч. ч. 3, 5 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи викладене, а також те, що позивачка не усунула недоліки, а тому позовну заяву слід визнати неподаною та разом з доданими до неї документами повернути позивачу.

Керуючись ст. 185 ЦПК України

у х в а л и л а :

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , територіальної громади в особі Михайлівської сільської ради Машівського району Полтавської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма додатками до неї.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а у випадку її оскарження, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Машівський районний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С.В.Кравець