Справа № 638/4869/19
Провадження № 2-з/638/316/21
УХВАЛА

Іменем України

15 червня 2021 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Латки І.П.,

за участю секретаря судового засідання Котельнікової А.Р.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 , від імені яких діє представник ОСОБА_2 , про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, третя особа ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в:

04 квітня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова із позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, третя особа ОСОБА_5 .

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 08 квітня 2019 року (головуючий суддя Омельченко К.О.) позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження з повідомленням сторін про дату, час та місце судового засідання. Призначено підготовче судове засідання.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 березня 2021 року на підставі рішення зборів суддів та розпорядження керівника апарату суду №02-06/352, виданого відповідно до наказу голови суду №02-03/28 від 03 березня 2021 року відрахування зі штату судді Омельченко К.О. у зв`язку зі смертю, справу розподілено судді Дзержинського районного суду м. Харкова Латці І.П.

Ухвалою суду від 16 березня 2021 року (головуючий суддя Латка І.П.) справу прийнято до свого провадження та призначено підготовче судове засідання.

Під час підготовчого провадження представником позивача подано клопотання про забезпечення позову у справі шляхом накладення заборони на відчуження будь-яким способом нерухомого майна, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на яку зареєстроване за ОСОБА_5 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101).

Заява мотивована тим, що у провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова знаходиться ще одна цивільна справа № 638/19379/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , третя особа - державний реєстратор Департаменту реєстрації Харківської міської ради Харківської області Шеховцова М.Є., про скасування рішення про державну реєстрацію права власності. В рамках вказаної справи ОСОБА_5 було подано заяву про зустрічне забезпечення, у задоволенні якої ухвалою суду від 16 березня 2021 року відмовлено. У зв`язку з цим, ОСОБА_5 було подано апеляційну скаргу на зазначену ухвалу суду, яку останній обґрунтовує, тим було 02 лютого 2021 року було укладено попередній договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 (договівр купівлі-продажу якої є предметом спору у справі № 638/4869/19) та отримано завдаток в сумі 4000 доларів США. Таке твердження ОСОБА_5 є прямим підтвердженням його наміру здійснити відчуження спірної квартири, що свідчить про обґрунтованість застосування заходів забезпечення позову у вигляді заборони відчуження квартири в рамках розгляду цивільної справи № 638/4869/19.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Отже, заяву про забезпечення позову розглянуто без повідомлення учасників справи.

Розглянувши вищенаведену заяву про забезпечення позову, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

З викладеного вище вбачається, що підставою для забезпечення позову може слугувати обґрунтоване припущення, що невжиття відповідних заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся.

Забезпечення позову це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача проти несумлінних дій відповідача, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню рішення суду.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України встановлено, що позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.

Частиною 3 статті 150 ЦПК України встановлено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, тимчасових заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання можливого судового рішення, якщо його буде ухвалено на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення. Суд застосовує заходи забезпечення позову у разі, якщо існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в справі.

З аналізу вищевказаних положень законодавства вбачається, що застосування у справі заходів забезпечення позову є виправданим, якщо з обставин справи встановлено об`єктивну можливість вчинення відповідачем дій, які можуть утруднити чи унеможливити виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати або знецінити і, що такі дії відповідача можуть призвести у майбутньому до того, що виконання можливого рішення суду про присудження може бути утрудненим або взагалі неможливим.

Предметом спору у даній справі є вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири.

Необхідність застосування заходів забезпечення позову позивач обґрунтовує тим, що відповідач ОСОБА_5 має намір здійснити відчуження спірної квартири, підтвердженням чого є зазначені відповідачем у заяві про зустрічне забезпечення позову у справі № 638/19379/19 та апеляційній скарзі на ухвалу обставини про укладення попереднього договору купівлі-продажу.

Разом з тим, в поданій заяві про забезпечення позову зазначено, що ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 16 грудня 2019 року у іншій справі № 638/19379/19 за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_5 , третя особа - державний реєстратор Департаменту реєстрації Харківської міської ради Харківської області Шеховцова М.Є., про скасування рішення про державну реєстрацію права власності, також було застосовано заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на вказану вище квартиру та заборонено будь-яким особам вчиняти дії щодо відчуження нерухомого майна до вирішення справи по суті.

Постановою Харківського апеляційного суду від 10 березня 2020 року ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 16 грудня 2019 року змінено та вжито заходи забезпечення позову шляхом заборони будь-якій особі вчиняти дії щодо відчуження зазначеного нерухомого майна.

Зазначені обставини підтверджуються також Інформаційною довідкою № 261253681 від 11 червня 2021 року, відповідно до якої в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна містяться наступні відомості щодо актуальної інформації про державну реєстрацію обтяжень 3-кімнатної квартири, загальною площею 56,1 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: вид обтяження заборона на нерухоме майно, відомості про суб`єктів обтяження Харківський апеляційний суд, підстава для державної реєстрації постанова №638/19379/19, видавник Харківський апеляційний суд, дата, час державної реєстрації 16.07.2020 09:49:08.

Таким чином судом встановлено, що на час розгляду даного клопотання про забезпечення позову щодо 3-кімнатної квартири, загальною площею 56,1 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , уже вжито заходи забезпечення позову у вигляді заборони будь-якій особі вчиняти дії щодо відчуження зазначеного нерухомого майна.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що вжиття заходів позову аналогічних тим, що вже застосовані судом щодо того самого об`єкту нерухомості однак в іншій цивільній матиме надлишковий характер, оскільки мета забезпечення позову, яка полягає в охороні матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні рішення, ухваленого на користь позивача, уже досягнута, а тому вимоги заяви ОСОБА_1 , від імені яких діє представник ОСОБА_2 , про забезпечення позову у даній справі є безпідставними та задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. 149-153, 258-261, 353-355 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, третя особа ОСОБА_5 , відмовити.

Із урахуванням пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції, яка набрала чинності 15.12.2017) ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено 15 червня 2021 року.

Суддя І.П. Латка