провадження №2/243/3294/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2021 року Слов?янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

Головуючого судді Мірошниченко Л.Є.

За участю

Секретаря судового засідання Мірошниченко В.В.

представника позивача адвоката Гречка А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду №7 м. Слов`янська, цивільну справу

за позовною заявою ОСОБА_1

до Головного управління пенсійного фонду України в Донецькій області, за участю третьої особи: Четвертої полтавської державної нотаріальної контори

позовні вимоги: про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

І. Стислий виклад позиції позивача.

Позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління пенсійного фонду України в Донецькій області, за участю третьої особи: Четвертої полтавської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, обґрунтувавши свої вимоги наступним.

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 на території проведення антитерористичної операції в м. Донецьк Донецької області.

З метою отримання недоотриманої пенсії померлої ОСОБА_2 , позивач звернувся до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області, проте йому було усно роз`яснено, що він має для початку звернутись до нотаріальної контори.

Позивач подав заяву про прийняття спадщини після покійної бабусі до Четвертої полтавської державної нотаріальної контори, проте державним нотаріусом Ткаченко Н., було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, в зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Донецька область відноситься до області де проводиться антитерористична операція, на даній території органи державної влади не здійснюють свої повноваження. Тобто строк звернення до нотаріальної контори ним був пропущений з причин, які від нього не залежали.

У зв`язку з вищевикладеним, просить суд, визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , три місяця з дня набрання законної сили рішенням суду.

ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи.

Представник позивача Гречка А.О., яка діє на підставі доручення № 19 від 21.09.2021 року, в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просить їх задовольнити.

Представник відповідача Головного управління пенсійного фонду України в Донецькій області в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надав заяву про розгляд справи без участі представника, просив суд винести рішення на розсуд суду.

Представник третьої особи: Четвертої полтавської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутністю.

ІІІ. Процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду від 04.11.2021 року призначено у справі підготовче засідання та витребувано довідку про рух спадкової справи, що відкрились після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Донецьк Донецької області (а.с.27).

Ухвалою суду від 25.11.2021 року по справі закрито підготовче провадження та призначено до судового розгляду (а.с.29).

Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільно-процесуального кодексу України (далі ЦПК), у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та покійна ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 доводилась одна одній мати та донька, про що свідчить свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 від 06.09.1967 року(а.с.8).

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 19.04.1984 року, померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , була його матір`ю (відповідно до свідоцтва серії НОМЕР_3 від 16.04.1983 року ОСОБА_3 до шлюбу мала прізвище « ОСОБА_3 ») (а.с.9,11).

З свідоцтва про смерть серія НОМЕР_4 від 17.04.1998 року вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_6 у місті Донецьк (а.с.12).

З свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Донецьк (а.с.13).

Відповідно до листа Четвертої полтавської державної нотаріальної контори від 19.08.2021 року, ОСОБА_1 відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини за законом після померлої ОСОБА_2 , у зв`язку з пропущенням строк встановленого для прийняття спадщини (а.с.7).

З листа представника третьої особи:Четвертої полтавської державної нотаріальної контори від 10.11.2021 року вбачається, що спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 в Четвертій полтавській державній нотаріальній конторі не відкривалась.

З листа державної прикордонної служби від 18.08.2021 року вбачається, що позивач перетинав кордон України та лінію розмежування з тимчасово окупованої територією АР Крим у період 2016 року та 13.06.2021 року (а.с.8).

Згідно відзиву Головного управління пенсійного фонду України в Донецькій області за від 14.12.2021 року та додатку до нього, слідує наступне.

Відповідно до статті 52 Закону України № 1058 сума пенсії, що належала пенсіонерові і залишилась недоотриманою у зв`язку з його смертю, виплачується - по місяць смерті включно членам його сім`ї, які проживали разом з пенсіонером на день його смерті, які повинні звернутися за виплатою суми пенсії померлого пенсіонера протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Право на нарахування пенсії не входить до складу спадщини, адже має на меті матеріальне забезпечення конкретної особи, а передумовою виникнення зазначених прав у спадкодавця була його участь у соціальних та трудових відносинах, тому просять відмовити позивачу у задоволені позову.

V. Оцінка Суду.

Вирішуючи питання про поважність причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 , суд виходить з наступного.

Приписами ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Частиною 1 ст. 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Однак, позивач у встановлений законом строк не подав заяву про прийняття спадщини, тобто не прийняв її.

Відповідно до норм ч. 5ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно до п. 24 Постанови №7 Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», встановлено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Крім того, відповідно до ч.4 ст. 10 ЦПК України, суд враховує норми європейського законодавства по правам людини, в якому зазначено, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції.

Відповідно до третього критерію, уніфікований підхід ЄСПЛ до оцінки вимог, закріплених у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, ґрунтується також на критерії «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням у право власності, та інтересами особи, яка так чи інше страждає від такого втручання (рішення від 23.09.1982 року справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь яке втручання у право власності обов`язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»).

Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним.

Позивач від спадщини після смерті бабусі не відмовився.

Суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційними, оскільки він втратить право на успадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця. І спочатку смерть близької людини, а потім і втрата спадкового майна будуть для нього занадто надмірним тягарем нерозмірним з його діями, і при цьому буде порушено «баланс» між інтересами держави та фізичної особи.

Суд погоджується з доводами позивача стосовно того, що протягом шестимісного строку після смерті бабусі, не отримав її пенсію, згідно порядку встановленому Пенсійним Фонду України, тому що не мав можливості виїхати на територію України, оскільки перетинання КПП були перекриті, що і стало причиною пропуску строку для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З листа Четвертої полтавської державної нотаріальної контори від 10.11.2021 року вбачається, що спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 в Четвертій полтавській державній нотаріальній конторі не відкривалась.

У відповідність до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, зібрані по справі докази, встановлені судом фактичні обставини справи, а також з урахуванням норм європейського законодавства по правам людини, дозволяють задовольнити позов на тій підставі, що, на думку суду, позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин і тому суд визначає позивачу додатковий строк для прийняття спадщини у продовж двох місяців з моменту набрання рішенням суду законної сили.

VІ. Розподіл судових витрат між сторонами.

Позивач, відповідно до позову не вимагає компенсації за понесені ним судові витрати по справі.

Керуючись ст.ст. 1258, 1264, 1268-1272 ЦК України, ст.ст. 12,13,259,263-265,268 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління пенсійного фонду України в Донецькій області, за участю третьої особи: Четвертої полтавської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строки для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_6 , додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, після ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 - 3 (три) місяці, починаючи з дня наступного після набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Донецького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, або в порядку п.15.5 Перехідних Положень ЦПК України. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 3 розділу XII "Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їй пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Повний текст рішення складено 17.12.2021 року.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Л.Є. Мірошниченко