Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.07.2021 Справа №607/5113/21

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області у складі головуючого судді Позняка В.М.,

за участі секретаря судового засідання Свергун Т.В., представника позивача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Тернополі цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди завданої внаслідок залиття житлового приміщення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулася в суд із позовом до ОСОБА_2 , просить стягнути з відповідача шкоду внаслідок залиття квартири в розмірі 2400 грн. Позов мотивовано тим, що 02 липня 2020 року ОСОБА_3 виявила, що її квартира була залита водою. Згідно акту ТОВ «ОСББ-Сервіс», було проведено обстеження квартири АДРЕСА_1 , та виявлено, що залиття відбулося внаслідок несправності сифону у ванній кімнаті квартирі АДРЕСА_2 , що розташована поверхом вище. Власником цієї квартири є ОСОБА_2 . Згідно Акту виявлено пошкодження стелі кухні площею 10 м.кв., стелі ванної кімнати площею 4 м. кв. Завдані збитки становлять 2100,00 грн. до числа якого входить демонтаж шпаклівки - 14 м. кв. по ціні 20 грн. за 1 м. кв. та становить 280,00 грн., ґрунтування поверхні 14 м,в. по ціні 10 грн. за 1 кв. м. та становить 140,00 грн.; шпаклювання 14 кв. по ціні 100,00 грн 1м становить 140.00 грн.; фарбування 14 м кв. по ціні 20,00 грн. за 1кв.м. та становить 280,00 грн., вартість діагностики 300,00 грн. Просить вказану суму стягнути з відповідача.

Від ОСОБА_2 надійшов відзив на позов, в якому відповідач просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Покликається на те, що акт огляду, наданий позивачем як доказ заподіяння шкоди та розміру збитків, складений директором ТОВ ОСББ-Сервіс ОСОБА_4 не відповідає вимогам, викладеним у Правилах утримання жилих будинків та прибудинкових територій, які затверджені Державним комітетом України з питань житлово-комунального господарства наказом № 76 від 17.05.2005р. Зокрема, при виявлення фактів залиття, підтоплення тощо відповідні факти фіксуються актами, які складаються комісією балансоутримувача багатоквартирного будинку. Проте відповідна комісія не була створена, не описано, що трапилось, причини і наслідки випадку, відсутні висновки комісії за результатами її роботи, підписи мешканців відповідних квартир, відсутня дата складання документу. Вважає безпідставним висновок про те, що причиною підтоплення стала несправність сифону у ванній кімнаті в квартирі АДРЕСА_2 на 6 поверсі, оскільки ОСОБА_4 взагалі не побував у даній квартирі. Не можна погодитись із зазначеними в даному акті завданими пошкодженнями - стеля кухні 10 м.кв. та стеля ванної кімнати 4 м. кв., оскільки площа кухні та ванної кімнати квартири АДРЕСА_2 , яка знаходиться над кв. № 53 складає 7,4 і 2,6 квадратних метри відповідно, тобто сумарно на 4 квадратних метри менше. Зауважує, що нічим не підтверджено факт оплати позивачем ОСОБА_4 чи підприємству ОСББ послуг із складання акту огляду.

Ухвалою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 25 березня 2021 року відкрито провадження по справі та призначено її до судового розгляду.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позов.

Відповідач просить відмовити в задоволенні позовних вимог.

Розглянувши справу судом досліджено такі докази та встановлено такі обставини.

Позивачка є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу від 21 жовтня 2016 року посвідченого приватним нотаріусом Тернопільського міського нотаріального округу Мартинюк Н.М. Загальна плаща квартири 50,8 кв.м., житлова 28,4 кв.м.

Згідно акту огляду підписаного директором ТОВ «ОСББ-Сервіс», по прибуттю на виклик в квартирі АДРЕСА_1 , було виявлено, пошкодження стелі внаслідок підтоплення Після проведення огляду встановлено, що залиття відбулося внаслідок несправності сифону у ванній кімнаті квартири АДРЕСА_2 , що розташована поверхом вище. Виявлено пошкодження стелі кухні площею 10 м.кв., стелі ванної кімнати площею 4 м. кв. Завдані збитки становлять 2100,00 гри. до числа якого входить демонтаж шпаклівки -14 м. кв. по ціні 20 грн. за 1 м. кв. та становить 280,00 грн., ґрунтування поверхні 14 м,в. по ціні 10 грн. за 1 кв. м. та становить 140,00 грн; шпаклювання 14кв. по ціні 100,00 грн 1м становить 140.00 грн.; фарбування 14 м кв. по ціні 20,00 грн. за 1кв.м. та становить 280,00 грн., Вартість діагностики становить 300,00 грн.

Всебічно, повно об`єктивно та безпосередньо дослідивши докази по справі, надавши їм оцінку на предмет належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо та достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, суд приходить до переконання, що позов слід задовольнити частково, виходячи із таких міркувань.

Із змісту статті 12, 13 ЦПК України вбачається, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Із змісту статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом.

Відповідно до чаcтини шостої статті 81, частини першої статті 89 ЦПК України доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Положеннями статті 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян.

Згідно частин першої та другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Право на відшкодування матеріальних збитків серед способів захисту цивільних прав передбачене статтею 22 ЦК України. Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до пункту 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 «Про практику розгляду судами цивільних справ позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. При вирішенні спору про відшкодування шкоди обов`язковому з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

З системного аналізу норм чинного цивільного законодавства України вбачається, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й дизпозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок спростування презумпції вини шляхом доведення відсутності його вини у завданні шкоди позивачу.

Частиною третьою статті 386 Цивільного кодексу України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно до другого абзацу п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 N 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4).

В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

На підтвердження факту заподіяння шкоди та вини відповідача, позивачем надано акт огляду директора ТОВ «ОСББ-Сервіс» (а.с.5).

Разом з тим, суд вважає, що наданий позивачем акт не може бути належним та допустимим доказом. який не відповідає вимогам як Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, так і вимогам які ставляться до документів.

Так, акт підписаний директором ТОВ «ОСББ-Сервіс», а не затверджений ним, не містить відомостей, що він складений за наслідками огляду комісією, прізвища, ініціали та посади членів комісії.

Не зазначені прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; форма власності, зацікавлені особи з боку винної особи, присутність яких є обов`язковою. Немає відомостей що такі особи запрошувалися, акт ними не підписано.

Також, в акті не відображено дата його складання акта (число, місяць, рік), дати і часу такого залиття, дати та часу огляду комісією чи директором.

Також, не зазначено характер залиття, висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

При встановленні ознак офіційного документа слід керуватися такими критеріями: документ має бути складено, видано чи посвідчено відповідною особою в межах її професійної чи службової компетенції за визначеною законом формою та з належними реквізитами; зафіксована в такому документі інформація повинна мати юридично значущий характер підтверджені чи засвідчені нею конкретні події, явища або факти мають спричиняти чи бути здатними спричинити наслідки правового характеру у вигляді виникнення (реалізації), зміни або припинення певних прав та/або обов`язків. Невідповідність документа хоча б одному з наведених критеріїв перешкоджає визнанню його офіційним. (таку позицію висловив у своїй Постанові ККС ВС від 01.03.2018 по справі № 461/7315/15-к ).

Відповідно до частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Отже, факт залиття приміщення позивача внаслідок залиття саме з квартири відповідача не підтверджений належними, допустимими та достатніми доказами.

Суд зауважує, що не надано доказів, що відповідач є власником квартири АДРЕСА_2 або мешкає в ній.

Також, не підтверджено і розмір матеріальної шкоди позивача, завданої внаслідок залиття нежитлового приміщення. Так, відповідач звертає увагу суду, що планування квартир у будинку таке, що площа кухні та ванної кімнати квартири АДРЕСА_2 , яка знаходиться над кв. № 53 складає, відповідно, 7,4 і 2,6 квадратних метри відповідно, а не 10 та 4 кв. метри, що не спростовано позивачем. Не обґрунтовано необхідність проведення відповідних робіт на їх ціни, не надано доказів проведення діагностики та оплати її вартості.

Підсумовуючи наведене, оцінивши докази в їх сукупності, суд доходить переконання, що надані позивачем доводи та докази не є достатніми для висновку, що внаслідок протиправних діянь відповідача позивачу заподіяно шкоди, наявність такої шкоди, та наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними винними діянням відповідачів.

Отже, позов не підлягає до задоволення.

Відповідно до статей 16, 22, 23, 1166, 1167 ЦК України, керуючись статтей 5, 19, 81, 141, 263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди завданої внаслідок залиття житлового приміщення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Тернопільського апеляційного суду через Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області.

Реквізити сторін:

Позивач: ОСОБА_3 , АДРЕСА_3 ІПН НОМЕР_1 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 ІПН НОМЕР_1 .

Повний текст рішення виготовлено 06 липня 2021 року.

Головуючий суддяВ. М. Позняк