Провадження №: 2/755/8233/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" грудня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді - Марфіної Н.В.,

за участі секретаря - Булгакової Є.І.,

представника позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому засіданні в приміщенні суду в м. Києві питання про прийняття до розгляду заяви позивача про збільшення позовних вимог в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей з матір`ю, -

у с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей з матір`ю.

За змістом позовних вимог позивач просить суд:

- розірвати шлюб укладений між позивачем та відповідачем, який зареєстрований 07.06.2016 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №764;

- визначити місце проживання малолітніх ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

29.11.2021 року до суду надійшла заява позивача про збільшення позовних вимог згідно якої, окрім позовних вимог про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей з матір`ю, позивач також заявляє наступні вимоги:

- стягнути з відповідача на користь позивача компенсацію вартості Ѕ майнових прав, набутих подружжям за договором лізингу, укладеного з ТОВ «УЛФ-Фінанс»;

- визнати спільним майном подружжя квартиру АДРЕСА_1 , припинити право власності відповідача на Ѕ частину вказаної квартири та визнати за позивачем право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 ;

- визнати кредитні кошти отримані за кредитним договором №0207/10/2020/0051 від 26.10.2020 року укладеним між ПАТ «Укргазбанк» та відповідачем такими, що використані в інтересах сім`ї та є спільним борговим зобов`язанням подружжя і здійснити поділ у рівних частках між сторонами спільних грошових зобов`язань за вказаних кредитним договором.

Представник позивача в підготовчому засіданні просить прийняти до розгляду заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог посилаючись на те, що вимоги є взаємопов`язаними і їх заявлення є саме збільшенням розміру позовних вимог, а не зміною предмету або підстав позову.

Представник відповідача в підготовчому засіданні заперечує щодо прийняття заяви про збільшення розміру позовних вимог до розгляду посилаючись на те, що така заява є одночасною зміною предмету і підстав позову, а не збільшенням позовних вимог. Натомість одночасна зміна предмету та підстав позову не допускається. Крім того, в провадженні суду є справа про поділ майна подружжя і позивачка не позбавлена можливості у тій справі звернутись з зустрічним позовом. У справах про поділ майна слід проводити експертизи, а у цій справі розглядається питання розірвання шлюбу, яке має бути вирішене у скорочені терміни.

Представник третьої особи в підготовче засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Суд, вивчивши заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог та додатки до неї, вислухавши пояснення учасників підготовчого провадження, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що у прийнятті до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог слід відмовити, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

За змістом ст. 49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі. У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

У справі, що розглядається позивачем заявлені вимоги щодо вирішення особистих немайнових питань сторін, як то розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей, при цьому своєю заявою сторона позивача вимагає одночасного вирішенні і майнових відносин сторін щодо поділу спільного майна, і таку заяву позивач називає заявою про збільшення розміру позовних вимог.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду розглянув справу №922/404/19 та зазначив, що під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Так, ВС вказав, що під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

У даному випадку позовні вимоги у доповненій його частині жодним чином не пов`язані ані з предметом, ані з підставами позову в первісній редакції. При цьому заява позивача про збільшення позовних вимог є фактично поданням окремого позову з іншим предметом та підставами позову, що виключає можливість розгляду поданої позивачем заяви в якості збільшення розміру заявлених позовних вимог.

Поряд із цим, зміна предмета позову означає зміну матеріальної/нематеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду розглянув справу № 910/18389/20 та зазначив, що заміна позовних вимог іншими вимогами та/або доповнення позовних вимог новими вимогами, зокрема і у разі, якщо позовні вимоги є вимогами немайнового характеру, відбувається саме шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

На переконання суду, заява позивача про збільшення розміру позовних вимог містить у собі прохання про розгляд судом нових позовних вимог та фактично є іншим позовом, адже у даному випадку змінюється і предмет позову шляхом доповнення новими позовними вимогами майнового характеру, і підстави позову, адже вимоги про поділ майна мотивовані положеннями Сімейного Кодексу України щодо спільності майна подружжя та порядку його поділу, що не має впливу на розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей, які мотивуються зовсім іншими нормами чинного законодавства та обставинами.

Нормами цивільного процесуального закону передбачено, що одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

За змістом ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Таким чином, позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

При цьому, як зазначалося вище, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

У даному ж випадку заява позивача про збільшення позовних вимог є фактично поданням окремого позову із іншим предметом та підставами позову, тобто одночасно змінюється предмет та підстави позову шляхом відповідних доповнень, що виключає можливість розгляду поданої позивачем заяви в якості збільшення розміру заявлених позовних вимог та виключає можливість її прийняття до розгляду як заяви про зміну предмету або підстав позову, оскільки в даному випадку вбачається одночасна зміна предмету та підстав позову.

Також суд враховує, що в провадження Дніпровського районного суду м. Києва дійсно надійшла позовна заява ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ спільного сумісного майна подружжя при розірванні шлюбу і справі присвоєний номер 755/19896/21.

У своїй постанові від 01.11.2021 року по справі №405/3360/17 Верховний Суд зазначив: «Зважаючи на те, що процесуальним наслідком відмови у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог є повернення такої заяви, яка, у свою чергу, може бути оскаржена в апеляційному порядку відповідно до вимог п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що на ухвалу суду про відмову у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог може бути подана апеляційна скарга окремо від рішення суду».

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 43, 49, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

У прийнятті до розгляду заяви позивача про збільшення позовних вимог в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей з матір`ю - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складений 13.12.2021 року.

Суддя -