Номер провадження 6/243/514/2021
Номер справи 243/7877/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«24» грудня 2021 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області в складі:

Головуючого - судді Хаустової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Кобець О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі № 4 Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката ПРОНІНОЇ Анастасії Ігорівни, за участю заінтересованої особи - ОСОБА_2 про розстрочення виконання рішення суду, -

В С Т А Н О В И В:

Представник заявника ОСОБА_3 адвокат Проніна А.І., за участю заінтересованої особи - ОСОБА_4 звернулася до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області, з Заявою про розстрочення виконання рішення суду, обґрунтовуючи заяву тим, що Слов`янським міськрайонним судом Донецької області було видано виконавчий лист № 2/243/909/2021 на виконання рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області по справі № 243/7877/20 від 25 лютого 2021 року по стягненню зі ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 на період її навчання аліментів у розмірі 1/6 частини всіх видів доходу (заробітку) щомісячно, з 11 вересня 2020 року до 30 червня 2024 року включно, але не більше ніж до досягнення нею 23-х річного віку.

По даному виконавчому листу було відкрито виконавче провадження.

Зазначає, що на сьогоднішній день у заявника перед ОСОБА_4 все ще мається заборгованість за виконавчим провадженням № 66542429 від 26 жовтня 2021 року, згідно судового рішення, в розмірі 27 297,99 грн. Така ситуація склалася у зв`язку із тим, що рішення суду оскаржувалося та заявнику прийшла постанова про звернення стягнення, де значилася ця сума заборгованості.

До моменту погашення заборгованості з його заробітної плати буде стягнуто 50%, що є завеликою сумою, враховуючи його заробітну плату, а також те, що у нього на утриманні знаходяться дружина та неповнолітня дитина.

Просить суд розстрочити виконання рішення суду Слов`янського міськрайонного суду Донецької області по справі № 243/7877/20 від 25 лютого 2021 року та затвердити такий графік виконання судового рішення - починаючи з грудня 2021 року по грудень 2022 року 2 275 грн. фіксовано.

Заявник ОСОБА_3 та його представник адвокат Проніна А.І., яка діє на підставі Ордеру серії ДН № 065393 від 12 листопада 2021 року, до судового засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. 15 грудня 2021 року представник заявника надала до суду Заяву, в якій просила задовольнити Заяву про розстрочення виконання рішення суду та розгляд справи провести без їх участі (а.с.172).

Заінтересована особа ОСОБА_4 до судового засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. 16 грудня 2021 року надала до суду Заяву про розгляд справи без її участі (а.с.175).

Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги Заяви про розстрочення виконання рішення суду, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, приходить до висновку, що Заява представника заявника ОСОБА_3 адвоката Проніної Анастасії Ігорівни, за участю заінтересованої особи - ОСОБА_4 про розстрочення виконання рішення суду, не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), встановити чи змінити спосіб і порядок його виконання.

Як встановлено в ч. 3 ст. 435 ЦПК України, підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до ст. ст. 76-83 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Так, з матеріалів справи вбачається, що Заочним Рішенням Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 25 лютого 2021 року, справа № 243/7877/20, зі ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , стягнуто аліменти на період її навчання в Київській муніципальній академії музики ім. Р.М. Глієра у розмірі 1/6 частини всіх видів доходу, але не менше 50% прожиткового мінімуму доходів громадян України, встановленого державою, та не більше 10 прожиткових мінімумів, встановлених державою для громадян України щомісячно, з 11 вересня 2020 року до 30 червня 2024 року включно, але не більше ніж до досягнення нею 23 - річного віку (а.с.74-77).

Постановою Донецького апеляційного суду від 20 липня 2021 року, Заочне Рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 25 лютого 2021 року, справа № 243/7877/20, залишено без змін (а.с. 111-117).

Постановою старшого державного виконавця Краматорського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Тимачовою К.О. від 26 жовтня 2021 року у ВП № 66542429 звернуто стягнення на доходи боржника, ОСОБА_3 , та здійснюються відрахування із його доходів у розмірі 50% до виплати загальної суми боргу 27 297,99 грн. (а.с.151).

Відповідно до Довідки про доходи від 27 листопада 2021 року № 01/7-472, загальна сума доходу ОСОБА_3 , який працює у СКП «Ритуальна служба» Краматорської міської ради, за період з 01 травня 2021 року по 31 жовтня 2021 року за винятком утримань становить 78 964,39 грн. У травні нараховано 18 623,83 грн., до виплати 14 805,94 грн.; у червні нараховано 18 831,63 грн., до виплати 14 971,15 грн.; у липні нараховано 17 799,18 грн., до виплати 14 150,35 грн.; у серпні нараховано 16 043,47 грн., до виплати 12 754,57 грн.; у вересні нараховано 13 818,21 грн., до виплати 10 985,48 грн.; у жовтні нараховано 14 209,94 грн., до виплати 11 296,90 грн. (а.с.155).

Відповідно до ч. 4 ст. 435 ЦПК України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Слід зазначити, що розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови (ч. 5 ст. 435 ЦПК України).

Як роз`яснено в узагальненні, проведеному Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 вересня 2015 року «Про практику розгляду судами процесуальних питань, пов`язаних із виконанням судових рішень у цивільних справах», розстрочкою виконання рішення є встановлення періоду, протягом якого рішення суду виконується частинами з певним інтервалом у часі. Строки виконання кожної частини мають визначатись судом. Це стосується виконання рішення суду щодо предметів, які діляться (грошей, майна тощо).

Згідно Узагальнення, наведеного вище, під час розгляду заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання суду потрібно мати на увазі, що відповідно до ст.435 ЦПК України, їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Наведений у ст.435 ЦПК України, перелік найбільш характерних виняткових обставин, що можуть враховуватися судом під час розгляду питання про відстрочку або розстрочку виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання рішення, не є вичерпним.

Згідно з вимогами ст. 435 ЦПК України, саме заявники зобов`язані довести зазначений локальний предмет доказування.

В обґрунтування доводів заяви, представник заявника ОСОБА_3 адвокат Проніна А.І. посилається на те, що на сьогоднішній день у заявника перед ОСОБА_4 мається заборгованість зі сплати аліментів в розмірі 27 297,99 грн. Така ситуація склалася у зв`язку із тим, що рішення суду оскаржувалося та заявнику прийшла постанова про звернення стягнення, де значилася ця сума заборгованості. До моменту погашення заборгованості з його заробітної плати буде стягнуто 50%, що є завеликою сумою, враховуючи його заробітну плату, а також те, що у нього на утриманні знаходяться дружина та неповнолітня дитина.

Відповідно до Свідоцтва про шлюб, 08 жовтня 2005 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_5 було укладено шлюб (а.с.43).

Згідно зі Свідоцтвом про народження, ІНФОРМАЦІЯ_3 народився ОСОБА_6 , батьками якого є ОСОБА_3 та ОСОБА_7 (а.с.44).

Статтею 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Так, в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_3 дійсно перебуває у шлюбі зі ОСОБА_7 , від якого вони мають спільну дитину - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який є неповнолітнім та перебуває на утриманні батька.

Проте, заявником суду не надано жодних доказів, які підтверджують, що його дружина, ОСОБА_7 , є непрацездатною та перебуває на його утриманні.

Крім того, довідка про доходи ОСОБА_3 спростовує його пояснення щодо того, що його заробітна плата є недостатньою для сплати ним аліментів на період навчання його доньки, ОСОБА_4 , а також є недостатньою для утримання дружини та неповнолітнього сина.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, викладеною у постанові від 13 квітня 2021 року по справі № 308/4214/18, стягнення аліментів на утримання дитини, яка продовжує навчання, є одним із способів захисту інтересів дитини, забезпечення одержання нею коштів, необхідних для її життєдіяльності, оскільки на період навчання вона не має самостійного заробітку та потребує матеріальної допомоги з боку батьків, які зобов`язані утримувати своїх повнолітніх дітей, що продовжують навчатися, до досягнення ними двадцяти трьох років.

Виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і

охоплює, зокрема, визначений у законі комплекс дій, спрямованих на захист і поновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави. Конституційний Суд України вважає, що зупинення виконавчого провадження та заходів примусового виконання судових рішень полягає у відстроченні виконання судового рішення на певний строк, має відповідати принципу верховенства права та здійснюватися у випадках і на підставі, визначених законом (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2012 року № 18-рп/2012).

Розстрочка виконання рішення суду, як вважає Конституційний Суд України, означає виконання його частинами, встановленими судом, з певним інтервалом у часі. Конституційний Суд України також зазначає, що розстрочка виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників. Вирішуючи питання про розстрочку виконання рішення, суд не може змінювати суті винесеного у справі рішення (Рішення Конституційного Суду України від 26 червня 2013 року № 5-рп/2013).

Крім того, у Рішенні від 15 травня 2019 р. № 2-р(II)/2019 Конституційний Суд України з посиланням на практику ЄСПЛ підкреслив, що визначене статтею 6 Конвенції право на суд було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне обов`язкове судове рішення не виконувалося на шкоду одній зі сторін; саме на державу покладено позитивний обов`язок створити систему виконання судових рішень, яка була б ефективною як у теорії, так і на практиці, і гарантувала б їх виконання без неналежних затримок; ефективний доступ до суду включає право на те, щоб рішення суду було виконане без невиправданих затримок; держава і її державні органи відповідальні за повне та своєчасне виконання судових рішень, які постановлені проти них (пункт 43 рішення у справі «Шмалько проти України», заява № 60750/00; пункт 84 рішення у справі «Валерій Фуклєв проти України», заява № 6318/03; пункт 64 рішення у справі «Apostol v. Georgia», заява № 30779/04; пункти 46, 51, 54 рішення у справі «Юрій Миколайович Іванов проти України», заява № 40450/04).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 15 жовтня 2009 року у справі "Юрій Миколайович Іванов проти України" (заява N 40450/04), яке набуло статусу остаточного, також зазначено, що відповідно необґрунтовано тривала затримка у виконанні обов`язкового для виконання судового рішення може становити порушення Конвенції. Обґрунтованість такої затримки має оцінюватися з урахуванням, зокрема, складності виконавчого провадження, поведінки самого заявника та компетентних органів, а також суми і характеру присудженого судом відшкодування. Розстрочка виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувача і боржника.

28 травня 2021 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 715/2073/20 дійшов висновку, що зміна сімейного стану платника аліментів, а саме народження другої дитини від іншого шлюбу, не є безумовною підставою для зменшення розміру аліментів.

Отже, на підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що наявність у ОСОБА_3 іншого шлюбу та народження дитини від цього шлюбу не є підставами для розстрочення виконання рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 25 лютого 2021 року по справі № 243/7877/20, оскільки, на думку суду, розмір щомісячного доходу заявника є достатнім для сплати заборгованості по аліментам на період навчання ОСОБА_4 , яка утворилася у розмірі, визначеному Постановою старшого державного виконавця Краматорського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Тимачовою К.О. від 26 жовтня 2021 року, та є достатнім для утримання неповнолітнього сина, ОСОБА_6 , а доказів непрацездатності та перебування у нього на утриманні дружини, ОСОБА_7 , заявником до суду не надано.

Таким чином, ОСОБА_3 не надав суду переконливі докази тяжкого матеріального становища, на який останній посилається, а також наявності інших істотних умов, які ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Враховуючи наведене, суд не знаходить підстав для задоволення Заяви про розстрочення виконання рішення суду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12-13, 76, 81, 89, 258-261, 263, 435 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні Заяви представника заявника ОСОБА_1 адвоката ПРОНІНОЇ Анастасії Ігорівни, за участю заінтересованої особи - ОСОБА_2 про розстрочення виконання рішення суду відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до Донецького апеляційного суду через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвалу постановлено, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Повний текст Ухвали суду складено 24 грудня 2021 року.

Головуючий:

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Т.А. Хаустова