Справа № 216/3611/21
провадження №2/216/2325/21
УХВАЛА

іменем України

про залишення позовної заяви без руху

22 червня 2021 року місто Кривий Ріг

Суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Кузнецов Р.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Кульбіди Євгенія Михайловича, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління праці та соціального захисту населення Центрально-Міської районної у місті ради, про визнання і відновлення порушеного права власності, відновлення становища, що існувало до порушення, -

в с т а н о в и в:

18 червня 2021 року до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшов цивільний позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Кульбіди Євгенія Михайловича, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління праці та соціального захисту населення Центрально-Міської районної у місті ради, про визнання і відновлення порушеного права власності, відновлення становища, що існувало до порушення.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Ознайомившись з позовною заявою, приходжу до висновку, що подана до суду позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, згідно з ч.ч. 3, 4 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Як вбачається з матеріалів справи позивачі вказали ціну позову за вимогу майнового характеру (визнання права власності на нерухоме майно) в сумі 184425,00 грн та відповідно судовий збір в сумі 1844,25 грн, посилаючись на оціночну вартість домоволодіння згідно зі звітом про оцінку майна від 26.10.2016, виданого СОД ТОВ «Центр експертного дослідження», відповідно до якого вартість житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , становить 146400,00 грн. Разом з цим, оціночна вартість земельної ділянки, розташованої за вищевказаною адресою згідно зі звітом про експертну грошову оцінку земельної ділянки від 23.09.2016 Дніпропетровської регіональної філії Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру» становить 38025,00 грн.

Так, механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів, визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358.

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Пунктом 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Разом з цим, суд не може погодитися з такими доводами позивачів, оскільки, по-перше, вищевказаних звітів про вартість нерухомого майна до суду в якості доказів надано не було, а лише наявне посилання на них в договорі купівлі-продажу домоволодіння та земельної ділянки від 31.10.2016.

По-друге, згідно з п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Вказана у звітах вартість нерухомого майна була визначена експертами станом на 23.09.2016 та на 26.10.2016, між тим, позивачі звернулися до суду з заявленими вимогами 18.06.2021, що свідчить про зазначення ціни позову, що вочевидь не відповідає реаліям повсякдення та дійсній вартості майна.

Частиною 2 статті 176 ЦПК України передбачено що, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Проаналізувавши інформацію з ринку нерухомого майна, а також відомості щодо вартості нерухомого майна на сайті оголошень « ІНФОРМАЦІЯ_1 », зокрема, здійснивши вибірку за адресою: «Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, Центрально-Міський район», суд встановив, що дійсна вартість домоволодіння та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 22.06.2021 складає 6220000,00 грн.

За таких обставин, враховуючи зазначення позивачами невірної ціни позову, яка вочевидь не відповідає дійсній вартості майна, на підставі ч. 2 ст. 176 ЦПК України, суд самостійно визначає розмір судового збору відповідно до дійсної вартості спірного нерухомого майна 6220000,00 грн, та враховуючи вимоги 1.1.2 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», якими передбачено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що в даному випадку складає 11350,00 грн.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачі просять суд звільнити їх від сплати судового збору, посилаючись на те, що ОСОБА_1 є пенсіонером, а його сім`я знаходиться у скрутному матеріальному становищі через необхідність ведення судових справ на захист свого майна. Крім того, нерухоме майно є єдиним житлом і місцем проживання сім`ї позивачів, разом з недієздатною ОСОБА_5 , опікуном якого є ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Так, відповідно до вимог ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору є Закон України «Про судовий збір».

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом з тим, згідно з роз`ясненнями, що містяться в п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, відповідно до ст. 8 Закону №3674-VІ та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно із ст. 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У даному випадку, позивачі не надали жодних доказів, якими вони обґрунтовують свою заяву про звільнення від сплати судового збору, такі як довідка про доходи сім`ї, що підтверджує скрутне матеріальне становище. Крім того, не має підстав вважати, що позивач ОСОБА_1 діє в інтересах недієздатної ОСОБА_5 , оскільки з позовної заяви та наданих до неї документів не вбачається порушення її прав, та як наслідок, представництво її інтересів ОСОБА_1 .

Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід зазначити, що в рішенні у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатись обмеженням доступу до суду.

У зв`язку з наведеним, залишення заяви без руху з підстав, передбачених законом не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вище викладеного, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, зобов`язавши позивача усунути вище вказані недоліки в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали, а саме: надати докази сплати судового збору в сумі 11350,00 грн.

Кошти за оплату судового збору повинні бути перераховані за реквізитами: ГУК у Дніпропетровський області/Ц-М р/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0004644, код класифікації доходів бюджету: 22030101 «Судовий збір».

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

п о с т а н о в и в:

Відмовити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Кульбіди Євгенія Михайловича, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління праці та соціального захисту населення Центрально-Міської районної у місті ради, про визнання і відновлення порушеного права власності, відновлення становища, що існувало до порушення, - залишити без руху з наданням часу позивачу для усунення недоліків, а саме: не більше десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Р.О.Кузнецов