Номер провадження: 22-ц/813/9220/21
Номер справи місцевого суду: 496/2858/13-ц
Головуючий у першій інстанції Трушина О. І.
Доповідач Драгомерецький М. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

06.07.2021 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі судді судової колегії судової палати з розгляду цивільних справ Драгомерецького М.М., розглянувши питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Пипа Альони Олегівни в інтересах ОСОБА_1 на рішення Біляївського районного суду Одеської області від 13 серпня 2013 року по справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Біляївського районного суду Одеської області від 13 серпня 2013 року позовні вимоги ПАТ «Дельта Банк» задоволено.

Не погодившись із вищезазначеним рішенням суду першої інстанції, 25 червня 2021 року адвокат Пипа А.О. в інтересах ОСОБА_1 звернулась до суду із апеляційною скаргою, в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування поважності причини пропуску строку на апеляційне оскарження зазначено, що про наявність даної цивільної справи ОСОБА_1 не було відомо, лише на початку 2020 року ОСОБА_1 дізнався про наявність цивільної справи та оскаржуваного рішення суду, далі 03 лютого 2020 року він ознайомився із матеріалами справи та отримав копію рішення Біляївського районного суду Одеської області від 13 серпня 2013 року, однак будучи юридично необізнаним та будучи введений в оману, відразу не звернувся до суду з метою його оскарження та лише 03 червня 2021 року звернувся до адвоката за наданням правової допомоги.

У зв`язку з цим адвокат Пипа А.О. в інтересах ОСОБА_1 просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду.

Перевіривши матеріали справи, приходжу до висновку, що обставини, на які посилається адвокат Пипа А.О. в інтересах ОСОБА_1 в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд не можна визнати поважними, а апеляційну скаргу слід залишити без руху, з наступних підстав.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів».

При цьому, в розділі XIII «Перехідні положення» ЦПК України зазначено, що зміни до Кодексу вводяться в дію з урахуванням особливостей, визнаних у цих Перехідних положеннях.

В підпункті 9 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 06 лютого 2019 року у справі №361/161/13-ц (провадження №61-37352сво18) зроблено висновок про те, що незалежно від часу відкриття провадження у справі, при здійсненні процесуальних дій застосовується той процесуальний закон, який діє на момент вчинення таких дій (частина третя статті 3 ЦПК України).

Провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі (ч. ч. 3, 4 ст. 3 ЦПК України).

Оскільки, адвокат Пипа А.О. в інтересах ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції в червня 2021 року, то застосуванню підлягають норми ЦПК України в редакції, чинній на час подання такої скарги.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

При цьому, в своїй практиці Європейський суд з прав людини вказує на те, що право на справедливий розгляд судом, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду (рішення у справі «Рябих проти Росії»). Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Європейський Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine) від 03 квітня 2008 року).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, яке набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду та забезпечення принципу правової визначеності.

Поважними причинами для поновлення строку на апеляційне оскарження визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Апеляційним судом встановлено, рішення Біляївського районного суду Одеської області від 13 серпня 2013 року винесено за відсутності відповідача ОСОБА_1 (а.с. 83-88).

Також із матеріалів справи вбачається, що 31 січня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про ознайомлення із матеріалами цивільної справи №496/2858/13 та отримання копії рішення Біляївського районного суду Одеської області від 13 серпня 2013 року.

03 лютого 2020 року ОСОБА_1 ознайомився із матеріалами цивільної справи та отримав копію рішення Біляївського районного суду Одеської області від 13 серпня 2013 року, про що розписався (а.с. 126).

Таким чином, апеляційний суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 було достовірно відомо про наявність цивільної справи за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, та про зміст рішення Біляївського районного суду Одеської області від 13 серпня 2013 року, ще з 03 лютого 2020 року.

Однак, апеляційну скаргу на рішення Біляївського районного суду Одеської області від 13 серпня 2013 року адвокат Пипа А.О. в інтересах ОСОБА_1 подала до суду лише 25 червня 2021 року, тобто із значним порушенням строків на апеляційне оскарження, передбачених ст. 354 ЦПК України.

Встановлені апеляційним судом обставини дають підстави вважати, що ОСОБА_1 було достовірно відомо про наявність цивільної справи №496/2858/13 та про рішення Біляївського районного суду Одеської області від 13 серпня 2013 року, при цьому апелянт на протязі значного періоду часу жодним чином не реалізовував своє право на доступ до судового рішення та оскарження його в апеляційному порядку.

Доводи клопотання про поновлення строку про те, що ОСОБА_1 є юридично необізнаним та був введений в оману, тому відразу після отримання копії оскаржуваного рішення суду не звернувся до суду з метою його оскарження та лише 03 червня 2021 року звернувся до адвоката за наданням правової допомоги, апеляційний суд не може прийняти до уваги, з огляду на наступне.

В статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

При цьому, всі учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

Згідно вимог ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа «Пономарьов проти України»).

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком осіб, які беруть участь у справі і безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та може призвести до порушення прав іншої сторони процесу. Зазначена конвенційна норма зобов`язує щоб судові процедури були справедливі для обох сторін справи.

При цьому, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Також, прецедентна практика Європейського Суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді (Рішення Суду у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

На підставі викладеного, не заслуговують на увагу та визнаються апеляційним судом неповажними, викладені адвокатом Пипа А.О. в інтересах ОСОБА_1 причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Біляївського районного суду Одеської області від 13 серпня 2013 року.

Згідно ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 ЦПК України і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження, у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

За наведених обставин вважаю, відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційну скаргу адвоката Пипа А.О. в інтересах ОСОБА_1 слід залишити без руху та роз`яснити право на звернення до апеляційного суду із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Біляївського районного суду Одеської області від 13 серпня 2013 року, в якій зазначити поважні підстави для поновлення процесуального строку та підтвердити їх належними доказами, протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Крім того, відповідно до вимог п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 1 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Згідно з п. 6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Із матеріалів справи встановлено, що при поданні позовної заяви ПАТ «Дельта Банк», сплаті підлягав судовий збір в сумі 3 441 гривень (а.с. 2).

При цьому, із апеляційної скарги вбачається, що ОСОБА_1 оскаржує рішення Біляївського районного суду Одеської області від 13 серпня 2013 року частково, лише в частині задоволених позовних вимог до ОСОБА_1 ..

Таким чином, виходячи з розміру задоволених позовних вимог та принципу пропорційності сума судового збору, що підлягає сплаті при подачі апеляційної скарги становить 2 580,75 гривень (3441грн.*150%) / 2).

Тому, ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір в сумі 2 580,75 гривень на розрахунковий рахунок: Отримувач коштів: ГУК в Од.обл./Малиновськ. р-н/22030101. Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37607526. Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.). Код банку отримувача (МФО): 899998. Рахунок отримувача: UA0015757. Код класифікації доходів бюджету: 22030101. Призначення платежу*;101_______(код клієнта за ЄДРОПУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____________(ПІБ чи назва установи організації), Одеський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Апеляційний суд звертає увагу, що незважаючи на те, що адвокат Пипа А.О. в інтересах ОСОБА_1 вказує в додатках до апеляційної скарги, що додає квитанцію про сплату судового збору, однак така квитанції відсутня в матеріалах справи, що також підтверджується Описом вкладення у цінний лист, перевіреним працівником Укрпошта від 25.06.2021р. (а.с. 185).

Оригінал квитанції про сплату судового збору та заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження необхідно направити на адресу Одеського апеляційного суду (65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 24-а).

Частиною 2 ст. 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу адвоката Пипа Альони Олегівни в інтересах ОСОБА_1 на рішення Біляївського районного суду Одеської області від 13 серпня 2013 року залишити без руху.

Надати скаржнику десятиденний строк, з дня отримання копії даної ухвали, для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Роз`яснити, що в разі невиконання зазначених вимог у встановлений строк, а також якщо вказані в заяві підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання та може бути оскаржена лише в частині визначення розміру судового збору безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги.

Суддя Одеського апеляційного суду М.М. Драгомерецький