Єдиний унікальний номер 219/2165/18
Номер провадження 22-ц/804/3286/20

УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

06 жовтня 2020 року м. Бахмут

Суддя Донецького апеляційного суду Мірута О.А., розглянувши апеляційну скаргу відповідача військово-медичного клінічного центру Центрального регіону на рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 10 лютого 2020 року у справі № 219/2165/18 за позовом позовною заявою ОСОБА_1 , діючого в інтересах ОСОБА_2 до Міністерства оборони України, Військово-медичного клінічного центру Центрального регіону про відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення дорожньо-транспортної пригоди (суддя першої інстанції Хомченко Л.І.),

ВСТАНОВИВ:

Артемівським міськрайонним судом Донецької області 10 лютого 2020 року ухвалено рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 , діючого в інтересах ОСОБА_2 до Міністерства оборони України, Військово-медичного клінічного центру Центрального регіону про відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення дорожньо-транспортної пригоди задоволено частково. Стягнуто з Військово-медичного клінічного центру Центрального регіону на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 майнову шкоду в розмірі 141772,00 грн. та моральну шкоду в розмірі 50000,00 грн., а всього 191772,00 грн. Стягнуто з Військово-медичного клінічного центру Центрального регіону на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 судовий збір в розмірі 704,80 грн.

Із вказаним рішенням не погодився відповідач та подав апеляційну скаргу, яка разом з матеріалами справи надійшла до Донецького апеляційного суду.

Апеляційне провадження у даній справі не може бути відкрите, оскільки апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До апеляційної скарги відповідачем додано клопотання про відстрочення від сплати судового збору, в обґрунтування якого, зазначає, що майновий стан апелянта не дає можливості своєчасно у встановлений строк для подачі апеляційної скарги оплатити судовий збір.

Вказане клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Спеціальним законом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановлених законодавством порядку і розмірі.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

При цьому зміст статті 8 Закону України «Про судовий збір» дає підстави для висновку про те, що відповідачі у справі не є суб`єктами, на яких поширюється дія цієї правової норми, оскільки вона стосується лише позивачів.

Разом з тим інших правових підстав для відстрочення заявника від сплати судового збору за подання апеляційної скарги законом не передбачено.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про відстрочення його від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Крім того, у статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв`язку із цим обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення чи відстрочення від такої сплати.

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у відповідача пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами заявника щодо можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у цій справі дотримано.

Отже, заявлене клопотання військово-медичного клінічного центру Центрального регіону про відстрочення від сплати судового збору не свідчить про наявність умов, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути підставою для відстрочення від сплати судового збору. Тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Отже, відповідачу необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011, № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011, № 3674-VI, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою визначено ставку судового збору у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011, № 3674-VI, за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами встановлюється ставка судового збору у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» з 1 січня 2018 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі 1762 грн.00 коп.

Враховуючи, що оскаржувана сума становить 191 772, 00 грн., то за подання апеляційної скарги з урахуванням норм діючого законодавства ставка судового збору розраховуються наступним чином: (191 772,00 грн.*1 % = 1917, 72 грн., але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1917, 72 грн. сума судового збору, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви до суду першої інстанції, ((1917, 72 грн.*150 %) = 2 876, 58 грн. сума судового збору, що підлягає сплаті при поданні апеляційної скарги.

Таким чином, з урахуванням норм діючого законодавства відповідачу рекомендується сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги у сумі 2 876, 58 грн. за наступними реквізитами:

- Дата документу

- Отримувач коштів Маріупольське УК/м. Маріуполь/22030101

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989721

- Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

- Рахунок отримувача UA0005051

- Код класифікації доходів бюджету - 22030101

- Назва платника (для юридичної особи), ПІБ та адреса (для фізичної особи)

- Призначення платежу.

При цьому поле «призначення платежу» заповнюється таким чином:

*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

На підтвердження оплати судового збору до апеляційного суду необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору у встановленому законом розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частини 2 статті 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуюче наведене, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху та надати відповідачу для усунення зазначених вище недоліків апеляційної скарги строк протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали, для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись ст. 357, ст. 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу відповідача військово-медичного клінічного центру Центрального регіону на рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 10 лютого 2020 року у справі № 219/2165/18 за позовною заявою ОСОБА_1 , діючого в інтересах ОСОБА_2 до Міністерства оборони України, Військово-медичного клінічного центру Центрального регіону про відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення дорожньо-транспортної пригоди - залишити без руху.

Надати відповідачу військово-медичному клінічному центру Центрального регіону для усунення зазначених недоліків апеляційної скарги на строк не більш десяти днів з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначеного недоліку, та попередити, що в разі ненадання апеляційної скарги оформленої відповідно до вимог передбачених ст. 356 ЦПК України, апеляційну скаргу буде визнано не поданою та буде повернуто.

Суддя Донецького

апеляційного суду О.А. Мірута