У Х В А Л А

про призначення судової експертизи

25 травня 2020 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Товченко К.М., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , про оскарження актового запису про батьківство, -

У С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним позовом.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 21.02.2019 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання.

Позивач подав клопотання про призначення судово-біологічної (судово-генетичної) експертизи. В обгрунтування свого клопотання позивач зазначив, що вказана експертиза потрібна для встановлення наявності кровного споріднення між позивачем і дитиною ОСОБА_4 , матір`ю якого є ОСОБА_3 , оскільки в інший спосіб вказані обставини встановити неможливо. Проведення експертизи позивач просить доручити експертній установі Харківському НДІ судових експертиз ім. Засл. проф. М.С.Бокаріуса, за місцем проживання дитини і його матері.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про доцільність призначення по справі судово-біологічної експертизи, виходячи з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, предметом спору між сторонами є оскарження актового запису про батьківство, з підстав наявності кровного споріднення між позивачем і дитиною.

Стаття 81 ЦПК України визначає, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статті 77, 78 ЦПК України дають визначення належним та допустимим доказам. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно зі ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Аналізуючи зазначені норми цивільно-процесуального законодавства, суд приходить до висновку, що одним із належних та допустимих доказів для вирішення справи, яка розглядається в даному судовому засіданні, є висновок судово-генетичної експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Оцінюючи в сукупності надані докази, встановлені в судовому засіданні обставини, суд приходить до висновку про доведеність необхідності призначення по справі судово-генетичної експертизи, оскільки для правильного вирішення справи по суті та винесення законного і обґрунтованого рішення необхідним є встановлення кровного споріднення, на підставі належного доказу, яким є висновок експертизи, для чого необхідні спеціальні знання.

З урахуванням встановлених обставин, суд вважає доцільним призначення експертизи в Харківському обласному бюро судово-медичної експертизи.

Відповідно до ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Відтак, суд доходить висновку про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 13, 76-78, 81, 102-104, 200, 260, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , про оскарження актового запису про батьківство, закрити та призначити до судового розгляду по суті;

Призначити судово-генетичну експертизу, на вирішення якої поставити такі питання:

1. Чи наявне кровне споріднення між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , матір`ю якого є ОСОБА_3 ?

2. Якщо так, то чи є ОСОБА_1 біологічним батьком ОСОБА_4 ?

Проведення cудово-генетичної експертизи доручити експертам Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи (61052, м. Харків, вул. Дмитрівська, 14), яким направити матеріали цивільної справи;

Експертів попередити про кримінальну відповідальність відповідно до вимог ст.ст. 384, 385 КК України;

Обов`язок оплати за проведення експертизи покласти на позивача;

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи;

Ухвала може бути оскаржена в частині призначення експертизи та зупинення провадження до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва (з дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи безпосередньо до суду апеляційної інстанції) шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду;

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.В.Гребенюк