Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/3048/20
У Х В А Л А

іменем України

"02" червня 2020 р. Білоцерківськийміськрайонний суд Київськоїобласті в складі:

головуючогосудді Орєхова О.І.,

за участі секретаря Сокур О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 в м. Біла Церква заяву представника позивача, адвоката П`ятецького Сергія Володимировича про виправлення описки та приведення виконавчого документа у відповідність з положеннями Закону України «Про виконавче провадження» у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

29 травня 2020 року представник позивача, адвокат П`ятецький Сергій Володимирович звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з заявою про виправлення описки та приведення виконавчого документа у відповідність з положеннями Закону України «Про виконавче провадження» в ухвалі суду від 30 квітня 2020 року по справі № 357/3048/20, провадження № 2-з/357/75/20.

В своїй заяві представник позивача, адвокат П`ятецький Сергій Володимирович зазначив, що 30.04.2020 року ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області у справі № 357/3048/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, було вжито заходи про забезпечення даного позову шляхом заборони вчиняти будь-які реєстраційні дії в Державному реєстрі речових прав на нерухомещодоземельноїділянки, площею 0,0948 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , придбану на ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу від 29 жовтня 2004 року, посвідченого приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Панкратьєвою Є.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 11107, цільове призначення земельної ділянки іншої комерційної діяльності, кадастровий номер земельної ділянки :04:020:0003.

Ухвалу про забезпечення позову було звернуто до примусового виконання 13.05.2020 року до Білоцерківського міського відділу Державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), проте виконавчий документ було повернуто стягувачу без прийняття його до виконання.

Як вбачається з повідомлення про повернення виконавчого документу стягувачу без прийняття до виконання від 14.05.2020 року, який отримано представником стягувача 28.05.2020 року, підставою повернення виконавчого документу є відсутність в ньому даних, які ідентифікують боржника.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про виконавче провадження», підлягають примусовому виконанню рішення на підставі виконавчих документів: ухвал, постанов судів у цивільних, господарських, адміністративних справах, справах про адміністративні правопорушення, кримінальних провадженнях у випадках, передбачених законом. Тому, враховуючи вищезазначене, ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом.

Згідно ч. 1 ст. 4 Законом України «Про виконавче провадження», у виконавчому документі зазначаються: назва і дата видачі документа, найменування органу, прізвище, ім`я, по батькові та посада посадової особи, яка його видала; дата прийняття і номер рішення, згідно з яким видано документ; повне найменування (для юридичних осіб) або прізвище, ім`я та, за наявності, по батькові (для фізичних осіб) стягувача та боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або адреса місця проживання чи перебування (для фізичних осіб), дата народження боржника - фізичної особи; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань стягувача та боржника (для юридичних осіб - за наявності); реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті) боржника (для фізичних осіб платників податків); резолютивна частина рішення, що передбачає заходи примусового виконання рішень; дата набрання рішенням законної сили (крім рішень, що підлягають негайному виконанню); строк пред`явлення рішення до виконання.

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 06.02.2020 року у справі № 346/1596/18 зазначив, що у разі невідповідності виконавчого документа вимогам, передбаченим цією статтею, стягувач має право звернутися до суду чи іншого органу (посадової особи), що видав виконавчий документ, щодо приведення його у відповідність із зазначеними вимогами.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

А тому просив суд внести виправлення до резолютивної частини ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30.04.2020 року у справі № 357/3048/20 про забезпечення позову, шляхом доповнення відомостей щодо боржника та стягувача наступного змісту: «Стягувач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , місцепроживання: АДРЕСА_2 . Боржник: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , місцепроживання: АДРЕСА_3 ».

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки вирішення питання про виправлення описки вирішувалося без повідомлення учасників справи, то у відповідності до вимог статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Оглянувши матеріали справи № 357/3048/20, вивчивши заяву, суд дійшов висновку, що заява про виправлення описки в судовому рішенні не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 30 квітня 2020 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області було розглянуто та задоволено заяву представника позивача, адвоката П`отецького Сергія Володимировича про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності.

Зазначеною ухвалою суду постановлено вжити заходи по забезпеченню позову, шляхом заборони вчиняти будь-які реєстраційні дії в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, щодо земельної ділянки, площею 0,0948 га, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , придбану на ім`я ОСОБА_2 , на підставі договору купівлі-продажу від 29 жовтня 2004 року, посвідченого приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Панкратьєвою Є.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 11107, цільове призначення земельної ділянки іншої комерційної діяльності, кадастровий номер земельної ділянки :04:020:0003. Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Ухвала суду про забезпечення позову виконується негайно з дня її постановлення в порядку, встановленому для виконання судових рішень. Направити примірник ухвали про забезпечення позову заявнику та всім особам яких стосуються заходи забезпечення позову для негайного виконання. Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала суду надрукована в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущенні в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Данною статтею передбачає можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Так, суд може допустити помилку у найменуванні органу чи особи, у назві та реквізитах рішення, яке визнано протиправним, тощо.

Очевидною арифметичною помилкою є порушення правил арифметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо. Така помилка може призвести до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.

Описки й очевидні арифметичні помилки у судових рішеннях не можна вважати процесуальними порушеннями, тому їх виправлення не потребує оскарження і перегляду судового рішення судом вищої інстанції.

Питання щодо виправлення описки чи очевидної арифметичної помилки у судовому рішенні суд вирішує з власної ініціативи або за заявою особи, яка брала участь у справі. Розгляд цього питання може бути ініційовано незалежно від того, чи набрало судове рішення законної сили.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Виходячи з позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Зазначення в резолютивні частині ухвали суду від 30.04.2020 року про забезпечення позову шляхом доповнення відомостей щодо боржника та стягувача про які просить заявник не може розцінюватися, як виправлення описки в судовому рішенні, а є саме зміна резолютивної частини ухвали про забезпечення позову.

Тому, враховуючи встановлене, суд приходить до висновку, що зазначена заява не підлягає до задоволення.

Окрім цього, суд роз`яснює наступне.

Судові рішення відповідно до статті 124 Конституції України є обов`язковими до виконання на всій території України.

Слід зазначити, що ухвала про забезпечення позову згідно ст. 258 ЦПК України є видом судового рішення, яке відповідно до ст. 124 Конституції України та ст. 18 ЦПК України є обов`язковим для виконання всім державним органам, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями та посадовими особами на всій території України.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про виконавче провадження» підлягають примусовому виконанню рішення на підставі виконавчих документів: ухвал, постанов судів у цивільних, господарських, адміністративних справах, справах про адміністративні правопорушення, кримінальних провадженнях у випадку, передбачених законом.

Отже, ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом.

Відсутність у виконавчому документі відомостей про дату народження боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків та його паспортні дані не є обов`язковою підставою для повернення державним виконавцем виконавчих документів без прийняття до виконання і не позбавляє виконавця скористатися своїм правом та отримати таку інформацію у відповідних установах.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, розглянувши 22 серпня 2018 року цивільну справу № 471/283/17ц (провадження № 61-331св18 ).

Аналогічний правовий висновок викладений і в постанові Верховного Суду від 27 грудня 2018 року у справі № 469/1357/16ц (провадження № 61-32698св18), прийнятій колегією суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду.

Обґрунтовуючи такий висновок, Верховний Суд посилався на ч. 3 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження», якою передбачено, що виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право з метою захисту інтересів стягувача одержувати безоплатно від державних органів, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, посадових осіб, сторін та інших учасників виконавчого провадження необхідні для проведення виконавчих дій пояснення, довідки та іншу інформацію, в тому числі конфіденційну.

Головним завданням виконавчого провадження є правильне і своєчасне виконання судового рішення. За умови відсутності у виконавчому листі окремих персональних даних у виконавця є можливість направити запит до відповідних державних органів для отримання цієї інформації.

Частиною 4 статті 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Тому, на підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 247, 259-261, 263, 269, 352-353 ЦПК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14, ЗакономУкраїни «Про виконавче провадження» суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника позивача, адвоката П`ятецького Сергія Володимировича про виправлення описки та приведення виконавчого документа у відповідність з положеннями Закону України «Про виконавче провадження» в ухвалі Білоцерківського міськрайонного суду Київської областівід 30 квітня 2020 року по справі № 357/3048/20, провадження № 2-з/357/75/20, залишити без задоволення.

Ухвалу суду направити учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Ухвала суду надрукована в нарадчій кімнаті в одному примірнику.

СуддяО. І. Орєхов