09 жовтня 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Майдан С.І.
за участю секретаря Романенко І.О.,
розглянувши у відкритому засіданні в м.Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом. Позовні вимоги обґрунтувала тим, що на підставі свідоцтва про право власності НОМЕР_1 від 15.08.2003 року, виданого Фондом комунального майна м.Херсона, зареєстрованого в Херсонському державному бюро технічної інвентаризації, витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно №23449673 від 30.07.2009 року реєстраційний номер 27919036, позивач є власником ј трьохкімнатної квартири загальною площею 87,4 кв.м., житловою 57,1 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . На підставі договору дарування квартири від 01.07.2009 року, укладеного нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Скульським А.А., зареєстрованому в реєстрі за №27919036, витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №25882047 від 16.04.2010 року, позивач володіє ще ј вищезазначеної квартири. Співвласниками даної квартири є чоловік позивача ОСОБА_3 , та донька ОСОБА_5 . Також в квартирі зареєстрований син, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . З 2008 року відповідач не проживає у зазначеній квартирі, не сплачує комунальні платежі, в утриманні житла участі не бере, особистих речей в квартирі не має і взагалі квартирою не цікавиться. Реєстрація відповідача створює для позивача перешкоди в користуванні житлом та позбавляє права вільно володіти, користуватися та розпоряджатися власним майном. ОСОБА_1 позбавлена можливості оформити субсидію на житлово-комунальні послуги. У зв`язку з цим просила визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_2 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням, квартирою АДРЕСА_2 .
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 29.11.2019 року відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено за правилами спрощеного провадження з викликом сторін.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 09.10.2020 року ухвалено провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
Позивач ОСОБА_1 та її представник в судовому засіданні позов підтримали, просили його задовольнити, надали згоду на ухвалення заочного рішення. В останнє судове засідання не з`явилися, надали до суду заяви про розгляд справи у х відсутність, просили позов задовольнити.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку, шляхом направлення судової повістки за адресою місця реєстрації відповідача.
Відповідно до ч.1, 3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Відзив на позовну заяву від відповідача до суду не надходив.
Третя особа - ОСОБА_3 в судовому засіданні не заперечував проти задоволення позовних вимог. В останнє судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановлений законом порядку.
Третя особа - ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечувала проти задоволення позовних вимог. В останнє судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлялася у встановлений законом порядку.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності НОМЕР_1 від 15.08.2003 року, виданого Фондом комунального майна м.Херсона, зареєстрованого в Херсонському державному бюро технічної інвентаризації, витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно №23449673 від 30.07.2009 року реєстраційний номер 27919036, ОСОБА_1 є власником ј трьохкімнатної квартири загальною площею 87,4 кв.м., житловою 57,1 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . На підставі договору дарування квартири від 01.07.2009 року, укладеного нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Скульським А.А., зареєстрованому в реєстрі за №27919036, витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №25882047 від 16.04.2010 року, ОСОБА_1 володіє ще ј вищезазначеної квартири. Співвласниками даної квартири є чоловік позивача ОСОБА_3 , та донька ОСОБА_5 .
Згідно акту від 10.11.2019 року, складеного ТОВ КК «Альянс», за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_2 не проживає.
Свідок ОСОБА_6 підтвердила факт непроживання відповідача без поважних причин понад 1 рік в житловому приміщенні, яке належить позивачу.
Згідно ч.2 ст.405 Цивільного кодексу України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Відповідно до ст.150 Житлового кодексу України, громадяни, які мають у приватній власності квартиру, користуються нею для особистого проживання і проживання членів їх сімей, мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.
У силу ч.1 ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до вимог ст.391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно до ст.7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.
Враховуючи зазначене, суд вважає позов ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з підстав, зазначених в ч.2 ст.405 ЦК України та ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», оскільки встановлено відсутність ОСОБА_2 понад встановлений законом строк у спірному жилому приміщенні без поважних на те причин.
Керуючись ст.ст.12, 13,76, 81, 89, 141, 259, 263-265, 280-284, 355 ЦПК України, ст.ст.316, 319, 383, 391, 405 ЦК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_2 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням, квартирою АДРЕСА_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Херсонської області в порядку ст. 355 ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя С.І.Майдан