пр. № 2/759/2281/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2020 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Марко Я.Р., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст. ст. 175 і 177 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору за борговою розпискою, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору за борговою розпискою.

Однак, оскільки позовна заява подана без додержання вимог, передбачених ст. ст. 175, 177 ЦПК України, вказану позовну заяву ухвалою суду від 23.12.2019 року залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків шляхом надання данних щодо поштового індексу, реєстраційного номера облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти відповідача по справі, надання відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору та відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися, а також підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав та доплати судового збору.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зауважує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання (рішення ЄСПЛ «Чірікоста і Віола проти Італії»).

Частиною 1 статті 131 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Відповідно до частини 4 статті 130 Цивільного процесуального кодексу України, у разі відсутності адресата, особа, що доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини повернення.

Згідно відстеження за трекінгом № 894 позивачу почтове відправлення не вручено та повернуто до суду, станом на 20.02.2020 року вимоги ухвали суду від 23.12.2019 року не виконані, у зв`язку з чим позовну заяву необхідно вважати неподаною та повернути позивачеві.

Окрім того, текст ухвали Святошинського районного суду м. Києва у справі № 759/23438/19 від 23.12.2019 року про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху міститься у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Відповідно до частини 3 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Станом на 20.02.2020 року вимоги ухвали суду від 23.12.2019 року не виконані, у зв`язку з чим позовну заяву необхідно вважати неподаною та повернути позивачеві.

При цьому, суд роз`яснює, що згідно з частиною 7 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 185, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу, вважати неподаною та повернути позивачеві.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя Я.Р. Марко