РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2020 року Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Бородіної Н.М.

за участю секретаря Кострової О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Трощій Ірина Вячеславівна про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,-

встановив:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся у суд із позовом до відповідача, ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Трощій Ірина Вячеславівна про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини, в якому просить суд визначити позивачу ОСОБА_1 додатковий строк у два місці з для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері

ОСОБА_3 .

В обґрунтування позову зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 , яка проживала за адресою АДРЕСА_1 . За життя позивач проживав окремо від матері, однак підтримував з нею зв`язок. З березня 2019року слухавку постійно брала сестра ОСОБА_2 , яка мешкала з матір`ю та запевняла, що з мамою все добре. В кінці вересня 2019року позивач вирішив відвідати матір особисто, однак сестра не пустила його до квартири, від сусідів позивач дізнався, що мати померла. Дізнавшись про смерть матері на прикінці вересня не зміг одразу звернутися до нотаріальної контори оскільки мав недійсний паспорт та через постійну зайнятість на роботі не зміг своєчасно звернутись до паспортної служби. Новий паспорт був виданий 24.10.2019року та 31.10.2019року позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак у видачі свідоцтва про спадщини було відмовлено через пропуск шестимісячного строку. Позивач просить поновити строк,який пропущений був з поважних причин через необізнаність про смерть матері та відсутність паспорту.

Ухвалами суду відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено до судового розгляду по суді.

В підготовчому судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав.

Позивачем надано до суду заяву, в якій просить розглянути справу без його участі за наявними матеріалами, також зазначає, що позовні вимоги підтримує.

Відповідач проти задоволення позову заперечувала також наданий письмовий відзив на позов. В якому зазначає, що позовні вимоги не визнає та зазначає, що проживає за іншою адресою зі своїм чоловіком. Номеру телефону брата у неї не було, та коли мати померла, вона зателефонувала дружині брата та їх сестрі. Однак, дізнавшись про смерть матері брат не допомагав з похованням та поховання відповідачем було здійснено за власний рахунок. Також термін дії паспорту у вигляді книжки не обмежений. Тобто у позивача не було жодної поважної причини для пропуску строку на прийняття спадщини.

Вислухавши учасників справи, дослідивши надані стоонами докази, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав.

Позивач ОСОБА_1 , є сином ОСОБА_3 , що підтверджуєстья свідоцтвом про народження позивача.

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та після її смерті була заведена спадкова справа, що підтверджується свідоцтвом про смерть та витягом про реєстрацію у спадковому реєстрі.

Позивач звернувся до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак йому було відмовлено постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 04.11.2019року, з якої також вбачається, що після смерті ОСОБА_3 була заведена спадкова справа за заявою ОСОБА_2 поданою 18.04.2019року, яка є дочкою померлої.

Відповідно до положень ст.1216 ЦК спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

У ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК установлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п.24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7, вирішуючи питання щодо визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові ВС № 61-49121св від 29.10.2019р.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Під час судового розгляду позивач не надав суду будь-яких доказів того, що ним з поважних причин було пропущено строк для прийняття спадщини, після смерті матері. Як зазначає позивач, він дізнався про смерть матері у вересні 2019 року , тобто коли ще шестимісячний строк не сплив.

Посилання позивача на закінчення строку дії паспорту у формі книжки судом не приймаються оскільки відповідно до п.8 « Положення про паспорт громадянина України», затвердженого постановою ВРУ від 26 червня 1992 року N 2503-XII - термін дії паспорта, виготовленого у вигляді паспортної книжечки, не обмежується.

Таким чином, наведені позивачем причини не є об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, які відповідно до положень ч.3 ст.1272 ЦК можуть бути визнані поважними для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

На підставі вищевикладеного, суд вважає, що ті обставини, на які посилається позивач у позові, як на поважні причини пропуску ним строку для подання заяви для прийняття спадщини, не є на думку суду поважними, у зв`язку з чим позов є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Приймаючи до уваги вищенаведене та керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,-

вирішив:

В задоволені позовних вимог ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ), третя особа Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Трощій Ірина Вячеславівна ( АДРЕСА_3 )про визначення додаткового строку на прийняття спадщини- відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення, через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строків для подачі апеляційної скарги.

Повний текст рішення виготовлений 29.05.2020року.

Суддя Бородіна Н.М.