У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"26" травня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді Яровенко Н.О.,

при секретарі Локотковій І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 13 квітня 2016 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРАВЕКС-БАНК» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

Заявник звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 13 квітня 2016 року по справі № 755/21373/15-ц .

Свої вимоги мотивував тим, що 13 квітня 2016 року Дніпровським районним судом м. Києва ухвалено рішення суду за позовом Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРАВЕКС-БАНК» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРАВЕКС-БАНК» заборгованість по кредитному договору в розмірі 6124,00 доларів США та пеню у розмірі 181308 грн. 40 коп. Стягнуто з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРАВЕКС-БАНК» судовий збір по 2411 грн. 79 коп. з кожного. Вивчивши дане рішення, відповідач 2 вважає. Що воно прийняте з порушення норм законодавства. По перше, відповідач ОСОБА_1 не отримував судові повістки про виклик до суду в судові засідання. Крім цього, матеріали справи містять докази того, що вони направлялися за іншою адресою, аніж останній був зареєстрований. Також, як вбачається з матеріалів справи, 13 квітня 2005 року між позивачем та ОСОБА_2 , було укладено додаткову угоду до кредитного договору відповідно до якої збільшився обсяг зобов`язань поручителя, однак згоди на таке збільшення поручителем ОСОБА_1 не було надано. Також, позивачем було надано розрахунок заборгованості який є неналежним доказом, так як не відповідає вимогам ст. 9 ЗУ «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Також, однією з обставин для задоволення заяви про скасування заочного рішення є те, що на момент верифікації паспорта ОСОБА_1 , цей паспорт 40 діб як був не дійний.

Заявник в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином.

Позивач в судове засідання не з`явився. Повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась. Повідомлялась належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, неявка осіб, належних чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду справи.

Суд, вивчивши заяву про перегляд заочного рішення, повно та всебічно з`ясувавши обставини по справі, приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 13 квітня 2016 року позов Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРАВЕКС-БАНК» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено. Стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРАВЕКС-БАНК» заборгованість по кредитному договору в розмірі 6124,00 доларів США та пеню у розмірі 181308 грн. 40 коп. Стягнуто з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРАВЕКС-БАНК» судовий збір по 2411 грн. 79 коп. з кожного.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, за вимогами ст. 288 ЦПК України суд скасовує заочне рішення лише за наявності двох підстав, зокрема якщо відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за двох умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити, та докази.

Водночас, з`ясування причин неявки може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинно бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Судом встановлено, що 13 квітня 2016 року Дніпровським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення по вище вказаній цивільній справі.

26 лютого 2020 року відповідач ОСОБА_1 ознайомився із матеріалами справи та отримав копію заочного рішення суду від 13 квітня 2016 року.

Так, в своїй заяві відповідач ОСОБА_1 посилається на те, що судові виклики він не отримував у зв`язку з чим не був повідомлений належним чином про слухання справи.

Відповідно до відомостей адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України в м. Києві, ОСОБА_1 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , в той час, коли всі виклики до суду направлялися за адресою вказаній у позові - АДРЕСА_2 . Крім того, всі конверти, які направлялися на адресу: АДРЕСА_2 поверталися до суду з відміткою «за закінченням встановленого строку зберігання». Дана обставина свідчить про те, що відповідач -2 не був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи та не міг знати про існування даної справи.

Крім цього, під час ухвалення судом заочного рішення не було врахованого того факту, що 13 квітня 2005 року між позивачем та ОСОБА_2 було підписано додаткову угоду, якою було змінено п.1.2 Кредитного договору №876-005/04Р, а саме змінено строк повернення кредитних коштів та збільшено річну відсоткову ставку, таким чином, обсяг зобов`язань перед банком збільшився як у боржника, так і у поручителя. Однак, матеріали справи не містять згоди поручителя ОСОБА_1 про зміну зобов`язань.

Таким чином, беручи до уваги вище зазначені обставини та доводи викладені відповідачем ОСОБА_1 про те, що він не був належним чином сповіщений про розгляд справи, а також те, що судом не були досліджені та не з`ясовані всі істотні обставин справи, суд з урахування підстав, визначених ст. 288 ЦПК України для скасування заочного рішення приходить до висновку про задоволення заяви ОСОБА_1 , а заочне рішення суду від 13 квітня 2016 року підлягає скасуванню.

Зі змісту ст. 284 ЦПК України вбачається, що заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Так, з матеріалів справи, а саме заяви від 26 лютого 2020 року, вбачається, що відповідач цього ж дня отримав копію заочного рішення та доказів того, що таке рішення надсилалося відповідачу на його адресу чи будь-яких інших, які свідчили про те, що ним було отримано рішення раніше, матеріали справи не містять, тому суд приходить до висновку про поновлення пропущеного строку для подання заяви про перегляд заочного рішення.

Як передбачено положеннями ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Керуючись ст. ст. 260, 287, 288, 353, 354 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в :

Поновити ОСОБА_1 строк для подання заяви про перегляд заочного рішення.

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 13 квітня 2016 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРАВЕКС-БАНК» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.

Скасувати заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 13 квітня 2016 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРАВЕКС-БАНК» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Розгляд цивільної справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Призначити у справі судове засідання на 14 липня 2020 року о 14 год. 00 хв., яке проводити за адресою: м. Київ, вул. Сергієнка, 3, каб.40.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву і всіх письмових доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч.4 ст. 178, ст. 191 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Роз`яснити відповідачу його право пред`явити зустрічний позов у строк, встановлений судом для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення на відповідь на відзив, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву; відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Інформацію по справі учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/sud2610/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 26 травня 2020 року.

Суддя Н.О. Яровенко