Провадження № 22-ц/802/837/20 Категорія: 29 Доповідач: Карпук А. К.
ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 вересня 2020 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого-судді -Карпук А. К.,

суддів - Бовчалюк З. А., Здрилюк О. І.,

секретар Концевич Я. О.,

з участю: представника позивача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства "СЕТАМ", приватного виконавця виконавчого округу Волинської області - Шульженка Ігоря Сергійовича про визнання електронних торгів недійсними, стягнення коштів за апеляційними скаргами позивача ОСОБА_1 та відповідача Державного підприємства "СЕТАМ" на рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 17 червня 2020 року,-

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернлався до суду з даним позовом, посилаючись на такі обставини.

На сайті Державного підприємства "СЕТАМ" (далі - ДП "СЕТАМ") 18.06.2019 розміщено інформацію про лот № 357317 з реалізації іпотечного майна, а саме: трикімнатної квартири загальною площею 110,5 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . З метою взяти участь у торгах, 28.06.2019, зареєструвалась на вказаному сайті учасником під номером 7. На підставі наданої відповідачем квитанції, 15.07.2019 сплатила на розрахунковий рахунок відповідача гарантійний внесок у розмірі 50 861,90 гривен та була допущена до участі в торгах.

На електронних торгах 18.07.2019 позивач запропонувала найвищу ціну за лот № 357317- 1 017 238,00 грн., тому була визнана переможцем торгів, на підтвердження чого 18.07.2019 о 22:00:08 відповідачем було сформовано Протокол проведення електронних торгів № 420069, в якому визначено суму, належну до сплату на рахунок продавця в розмірі 966 376,1 грн., та визначено дату оплати: до 01.08.2019.

Після проведення електронних торгів 22.07.2019 стало віломо, що квартира розташована на земельній ділянці, власником якої є ОСОБА_2 , який повідомив , що після реєстрації за нею права власності на дану квартиру, їй буде необхідно укласти договір оренди земельної ділянки із щомісячною орендною платою в розмірі, еквівалентному 500 доларам США.

На час її реєстрації для участі в аукціоні та проведення торгів на сайті відповідача в розділі «Характеристика лоту» не містилося жодної інформації про земельну ділянку, у тому числі інформаціїї, що подальше користування придбаною квартирою може потягнути додаткові витрати, тому 26.07.2019 звернулася до відповідача із заявою з проханням скасувати результати торгів, проведених 18.07.2019, повернути на її розрахунковий рахунок попередньо сплачений відповідачу гарантійний внесок.

Листом № 1589/С-1457-19/12 від 08.08.2019, відповідач відмовив у поверненні сплаченого гарантійного внеску в розмірі 50 861,90 гривень, посилаючись на безпідставністї вимог.

На сайті ДП "СЕТАМ" 02.09.2019 з`явився Протокол проведення електронних торгів № 429241 з інформацією про те, що торги не відбулися з підстав відмови від сплати належної грошової суми та/або відмови від підписання протоколу.

Вважає, що відповідач допустив порушення п. 8 Розділу III зазначеного Порядку реалізації арештованого майна, не зазначивши жодної інформації про земельну ділянку, що є підставою для визнання проведених електронних торгів недійсними

Такі дії відповідача вважає протиправними, необґрунтованими та такими, що завдають їй значної матеріальної та моральної шкоди.

Вважає, що відповідач зобов"язаний , відповідно до положень абз. 2 ч. 1 ст. 571 ЦК України, додатково сплатити суму в розмірі завдатку - 50 861,90 гривень.

Просила суд визнати недійсними результати проведених 18.07.2019, через систему електронних торгів ДП "СЕТАМ", торгів нерухомого майна (номер лоту 357317), а саме: трикімнатної квартири загальною площею 110,5 кв. м, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , переможцем яких стала ОСОБА_1 ; скасувати протокол проведення електронних торгів № 420069 від 18.07.2019 та протокол проведення електронних торгів № 429241 від 02.09.2019; стягнути з ДП "СЕТАМ" на користь ОСОБА_1 кошти в розмірі 156 723 грн. 80 коп. (в тому числі - 50 861 грн. 90 коп. - безпідставно отримані кошти, сплачені в якості гарантійного внеску за участь в електронних торгах; 50 861 грн. 90 коп. - сума в розмірі завдатку (в порядку ст. 571 ЦКУ); 40 000 грн. - сума моральної шкоди; 15 000 - витрати на надання правничої допомоги).

Рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської області від 17.06.2020 позов задоволено частково.

Постановлено визнати недійсними результати проведених 18.07.2019, через систему електронних торгів ДП "СЕТАМ", торгів нерухомого майна (номер лоту 357317), а саме: трикімнатної квартири загальною площею 110,5 кв. м, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , переможцем яких стала ОСОБА_1 ; скасувати протокол проведення електронних торгів № 420069 від 18.07.2019 та протокол проведення електронних торгів № 429241 від 02.09.2019.

Стягнути з ДП "СЕТАМ" на користь ОСОБА_1 кошти в сумі 54861, 90 грн., з них: 50 861 грн. 90 коп. - безпідставно отримані кошти, сплачені в якості гарантійного внеску за участь в електронних торгах; 4 000грн. - витрати за надання правничої допомоги.

Стягнути з приватного виконавця виконавчого округу Волинської області Шульженка Ігоря Сергійовича на користь ОСОБА_1 4 000грн. витрат за надання правничої допомоги.

Стягнути з ДП "СЕТАМ" та приватного виконавця виконавчого округу Волинської області Шульженко Ігоря Сергійовича в дохід держави 2102 грн. судового збору, по 1051 грн з кожного.

В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Не погоджуючись із рішенням суду в частині відмови у задоволенні позовних вимог про стягнення моральної шкоди та завдатку позивач ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, у якій вказала, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про безпідставність позовних вимог в частині стягнення моральної шкоди та додаткового розміру завдатку, оскільки процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Відповідно до положень Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 (далі - Порядок) сплачена нею сума гарантованого внеску є завдатком. Невиконання зобов`язання за договором купівлі-продажу сталося з вини ДП "СЕТАМ", тому відповідно до ст. 571 ЦК України, підприємство повинно повернути, як гарантований внесок, так і додатково сплатити суму у розмірі додатку. Покликаючись на порушення судом норм матеріального права та неповне з`ясування обставин справи, просить рішення в оскаржуваній частині скасувати та ухвалити в цій частині нове судове рішення про задоволення позову.

Відповідач ДП "СЕТАМ" у відзиві на апеляційну скаргу вказало, що підприємством не було допущено порушень законодавства України при проведені торгів, тому відсутній обов`язав відшкодувати позивачу моральну шкоду та повернення суми гарантованого внеску.

В апеляційній скарзі відповідач ДП "СЕТАМ", посилаючись на порушення судом норм процесуального та матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог та постановити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .

Апеляційна скарга мотивована тим, що перевірка заявки на реалізацію арештованого майна на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи ВДВС (приватний виконавець). Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. Для визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити порушення правил проведення торгів, визначених саме Порядком. Доводи та міркування позивача не вказують на конкретні порушення приписів Порядку, які вплинули на остаточний результат електронних торгів.

Позивач ОСОБА_1 у відзиві на апеляційну скаргу зазначає про законність рішення суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України - в межах доводів апеляційних скарг і вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 необхідно залишити без задоволення, а апеляційну скаргу ДП "СЕТАМ" належить задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати в частині задоволених позовних вимог та розподілу судових витрат у зв`язку з таким.

З матеріалів справи вбачається, що згідно з протоколом проведення електронних торгів № 319520, 02.03. 2018 відбулись електронні торги з реалізації предмета іпотеки - трикімнатної квартири загальною площею 110,5 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 з реєстраційним номером лота 420069.

Переможцем торгів визнано ОСОБА_1 , як таку, що запропонувала найвищу цінову пропозицію (а.с. 7).

При цьому сума сплаченого гарантійного внеску становила 50861,90 грн., а вартість проданого об`єкту - 1 017 238 грн., у зв`язку з чим позивач мав сплатити до 01.08.2019 грошові кошти у розмірі 966 376,10 грн., як різницю між вартістю об`єкта нерухомості та сплаченим гарантійним внеском.

У подальшому позивачу стало відомо, що квартира розташована на земельній ділянці, власником якої є громадянин ОСОБА_2 , який повідомив про необхідність укладення договору оренди земельної ділянки із щомісячною орендною платою в розмірі, еквівалентному 500 доларам США.

Відповідно до Протоколу проведення електронних торгів № 429241 від 02.09.2019 електронні торги з реалізації предмета іпотеки, а саме: трикімнатної квартири загальною площею 110,5 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 з реєстраційним номером лота 420069 не відбулися з підстав відмови від сплати належної грошової суми та відмови від підписання протоколу.

Згідно з приписами частин першої-другої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Електронні торги - продаж майна на прилюдних торгах за принципом аукціону або на комісійних умовах засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

З цього можна зробити висновок, що до електронних торгів застосовується положення законодавства щодо прилюдних торгів.

Правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин.

Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (частина перша статті 655 ЦК України).

Частиною четвертою статті 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець.

Згідно з частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою-третьою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Ураховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав, встановлених частиною першою статті 215 ЦК України.

Пунктом чотири розділу III Порядку реалізації арештованого майна (далі - Порядок) визначено, що організатор проводить електронні торги (торги за фіксованою ціною), у тому числі повторні, відповідно до строків, визначених цим Порядком.

Згідно з пунктом 1 розділу VIII Порядку, після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом.

Система у день проведення електронних торгів або не пізніше наступного робочого дня розміщує аналогічний протокол електронних торгів за лотом з повною інформацією про переможця електронних торгів в особистому кабінеті переможця.

Відповідно до пункту 1 розділу X Порядку, на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно.

Згідно з пунктом 4 розділу X Порядку, після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди Організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги.

Відповідно до пункту 8 розділу X Порядку, акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством.

У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги.

Таким, згідно з пунктом 8 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством, а отже, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на торгах, складання за результатами їх проведення акта проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на торгах, тобто є правочином.

Враховуючи, що позивач не провела повного розрахунку за придбане майно у строк, передбачений розділом Х Порядку, та ту обставину, що акт про проведення прилюдних торгів не складався, колегія суддів дійшла висновку, що договірні відносини купівлі-продажу майна на цих торгах не були оформлені, а отже такий правочин є неукладеним.

Суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, що між сторонами укладено правочин і його необхідно визнати недійсним з підстав зазначених в позові. З матеріалів справи вбачається, що сторони не досягли остаточної мети щодо укладення правочину, а відповідно і не було правових підстав визнавати його недійсним.

Також належить зазначити, що згідно з п. 2 розділу X Порядку гарантійний внесок переможця електронних торгів зараховується до ціни продажу в рахунок сплати винагороди організатору, іншим учасникам внесена сума гарантійного внеску повертається протягом трьох робочих днів після отримання від виконавця повідомлення про повний розрахунок переможця електронних торгів за придбане майно.

Проте, позивачем у передбачені строки не було внесено належної суми за придбане майно.

Пунктом 1 розділу X Порядку визначено, що тільки у разі зупинення вчинення виконавчих дій після завершення електронних торгів переможець має право відмовитись від сплати за придбане на електронних торгах майно. У такому випадку йому повертається гарантійний внесок. Інші учасники зупинених електронних торгів мають право на повернення гарантійного внеску за умови звернення до організатора із письмовою заявою.

Однак, зупинення виконавчого провадження в ході проведення торгів по даному лоту не було.

Отже, в такому випадку, повернення гарантійного внеску не передбачено Порядком.

З огляду на викладене, апеляційний суд дійшов висновку, що судом першої інстанцій неправильно застосовано норми матеріального права, що відповідно до частини першої статті 376 ЦПК України є підставою для скасування рішення суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог та розподілу судових витрат , ухвалення нового рішення в цій частині про відмову у задоволенні позову.

Суд першої інстанції, постановляючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог про відшкодування моральної шкоди та стягнення суми завдатку, дійшов правильного висновку про їх безпідставність.

Позивачем не подано доказів про заподіяння відповідачами моральної шкоди та не доведено її розміру.

Посилання позивача ОСОБА_1 на порушення судом першої інстанції норм Закону України «Про захист прав споживачів»(далі - Закон) є помилковим, оскільки положення цього закону не поширюються на правовідносини, що виникли між сторонами. Зокрема, преамбулі Закону зазначено, що цей Закон регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів.

Згідно з пунктом 17 статті І Закону, послуга - діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб.

Діяльність ДП «Сетам» з приводу проведення електронних торгів не охоплюється визначеним у Законі поняттям надання послуг.

Посилання суду при вирішенні позовних вимог про відшкодування моральної шкоди на Закон є помилковим, однак, у зв`язку з правильним формулюванням резолютивної частини про відмову у позові, апеляційний суд не вбачає підстав для зміни рішення у зазначеній частині позовних вимог

Відповідно до положень статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат пов`язаних з розглядом справи відносяться витрати на правову допомогу.

Оскільки у задоволенні позову відмовлено, відповідно до положень статті 141 ЦПК України підстави для стягнення на користь ОСОБА_1 витрат на правову допомогу відсутні, тому рішення в частині стягнення таких витрат належить скасувати.

Поняття гарантійного внеску визначено в абзаці 10 статті 1 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016, № 2831/5 з подальшими змінами, яким визначено, що гарантійний внесок - грошова сума, зарахована на рахунок організатора електронних торгів, яку за одним лотом сплачує учасник електронних торгів, крім випадків, передбачених цим Порядком, у розмірі 5 %, виходячи зі стартової ціни лота, та яка є завдатком зі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів.

Зазначеним підзаконним нормативно-правовим актом, який є спеціальним у правовідносинах продажу майна на електронних прилюдних торгах, визначено також порядок, умови і розмір повернення гарантійного внеску, тому вимоги про повернення гарантійного внеску належить вирішувати на підставі Порядку, а не норм статті ЦК України, які на дані правовідносини не поширюються.

З матеріалів справи вбачається, що за подання апеляційної скарги відповідачем ДП "СЕТАМ" сплачено судовий збір у розмірі 3153грн.

У зв`язку із задоволенням апеляційної скарги відповідача, відповідно до приписів статті 141 ЦПУ України, витрати по сплаті судового збору у розмірі 3153грн. належить стягнути з позивача на користь ДП "СЕТАМ"

Керуючись статями 367, 376, 382, 383, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу відповідача Державного підприємства "СЕТАМ" задовольнити.

Рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 17 червня 2020 року в даній справі в частині задоволення позову скасувати та ухвалити в цій частині нове судове рішення.

Відмовити у позові ОСОБА_1 до Державного підприємства "СЕТАМ", приватного виконавця виконавчого округу Волинської області - Шульженка Ігоря Сергійовича про визнання електронних торгів недійсними, стягнення коштів.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Державного підприємства "СЕТАМ" 3153 грн. витрат по сплаті судового збору.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду упродовж тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий

Судді: