Справа № 572/1026/20
У Х В А Л А

22 травня 2020 року

Суддя Сарненського районного суду Рівненської області ВЕДЯНІНА Т.О.

розглянувши у справі №572/1026/20 позовну заяву АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення боргу,-

ВСТАНОВИВ :

АТ КБ «ПриватБанк» звернулось до суду із позовною заявою, в якій просить стягнути з ОСОБА_2 на користь позивача 20 075 грн. 44 коп. боргу за кредитним договором без номеру від 23 липня 2010 року, а також понесені судові витрати у сумі 2102 грн.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.п.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» - ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, встановлюються у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що становить, виходячи із ціни позову 2102 грн. на момент звернення позивача із цим позовом до суду).

До поданої до суду позовної заяви позивачем дійсно долучено квитанцію про оплату судового збору за даним позовом у сумі 2102 грн., тобто у розмірі, встановленому законом - через відділення АТ КБ «Приватбанк».

Однак, відповідно до ч.2 ст.9 Закону України «Про судовий збір» - суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

На момент винесення судом даної ухвали підтвердження зарахування вказаної суми до бюджету із Державної казначейської служби суду не надходило.

Пунктом 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» встановлено, що суд повинен перевірити, щоб квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви, містили відомості про те, за яку саме позовну заяву сплачується судовий збір. При цьому, наприклад платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, потягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки подане суду позивачем платіжне доручення не містить інформації щодо дати виконання платіжного доручення, а підтвердження зарахування судового збору до бюджету України до суду не надходило, позовну заяву АТ КБ «ПриватБанк» слід залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків в частині оплати судового збору шляхом сплати судового збору у розмірі, визначеному законом.

Керуючись ст.185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ :

Позовну заяву АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором, залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху (з урахуванням вимог п.3 Прикінцевих положень ЦПК України, відповідно до якого - під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя