СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/4687/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2020 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду міста Києва Сенько М.Ф., розглянувши клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

встановив:

16.07.2020 року до Святошинського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява.

Ухвалою суду від 20.07.2020 року відкрито провадження у справі, призначено проведення розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

28.08.2020 року до суду від відповідача ОСОБА_1 надійшло клопотання про розгляд справи в судовому засідання за правилами загального позовного провадження. Клопотання мотивовано тим, що розгляд даної справи без судового засідання порушить права і інтереси малолітнього сина ОСОБА_3 , 2017 р.н. та унеможливить вирішити питання про поділ майна подружжя.

Вивчивши заявлене клопотання, приходжу до висновку про те, що клопотання не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Як вбачається зі змісту позовної заяви позивач ставить питання лише про розірвання шлюбу з відповідачем ОСОБА_1 ..

Питання про поділ майна, визначення місця проживання дитини та способи його утримання, позивачем ОСОБА_2 в поданому позові не порушувались.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Поряд із цим, згідно вимог ч. 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, предметом позову є стягнення грошової суми,розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також суд приходить до висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки учасники справи не позбавлений можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача або заперечень відповідачів у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

Загалом характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вказують на те, що обставини справи, мають бути підтверджені письмовими доказами, які безперешкодно можуть надаватись сторонами справи до суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Враховуючи викладене, та з огляду на те, що клопотання відповідача є немотивованим в частині того, які процесуальні дії у даній справі суд не зможе вчинити без проведення судового засіданні із викликом учасників справи, приходжу до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання про розгляд справи з повідомленням сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 279, 353-355 ЦПК України,

постановив:

У задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, відмовити.

Ухвала оскарж=енню не підлягає.

Головуючий М.Ф. Сенько