Справа № 953/7668/20
2/953/2038/20
У х в а л а

(про залишення позовної заяви без руху)

"22" травня 2020 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Зуб Г.А., розглянувши позовну заяву Акціонерного товариства «Альфа-Банк» (місцезнаходження: м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 100) до ОСОБА_1 (місцеперебування: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (місцеперебування: АДРЕСА_2 ) про витребування та звернення стягнення на предмет застави, -

в с т а н о в и в :

Представник позивача звернувся до суду з вказаною позовною заявою, в якій просить:

- витребувати транспортний засіб, а саме автомобіль марки КІА, модель Picanto, 2007 р.в., НОМЕР_1 код НОМЕР_2 , № кузова НОМЕР_3 , технічний паспорт та комплект ключів від автомобіля із володіння ОСОБА_1 , та передати вказаний транспортний засіб та комплект ключів позивачу на період до його реалізації;

-в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №826/1-27/20/7-071 від 13.08.2007 року укладеного між АКБСР «Укрсоцбанк» та ОСОБА_2 у розмірі 20861,91 доларів США, звернути стягнення на предмет застави, а саме транспортний засіб: автомобіль марки КІА, модель Picanto, 2007 р.в., НОМЕР_1 код НОМЕР_2 , № кузова НОМЕР_3 , шляхом продажу зазначеного автомобіля АТ «Альфа-Банк» шляхом проведення публічних торгів в рамках виконавчого провадження, за початковою ціною визначеною оцінкою майна на момент продажу;

-вирішити питання про розподіл судових витрат.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Представник позивача у вказаній позовній заяві зазначає, що вказаний позов є позовом немайнового характеру, однак вказане спростовується наступним.

Зі змісту положень пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України вбачається, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Враховуючи, що позивачем заявлено вимогу про витребування майна транспортного засобу, ціна позову має визначатись вартістю спірного майна.

Відповідно до п.16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом вимог ЦПК такий обов`язок покладається на позивача.

Отже, позивачу слід визначити дійсну вартість спірного майна (наприклад, здійснивши відповідну експертну оцінку вартості майна станом на час розгляду справи) та, в залежності від її розміру, вказати дійсну, реальну ціну позову.

Відповідно до ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову також у разі: подання позову одним позивачем до кількох відповідачів.

Що стосується вимоги позивача про звернення стягнення на майно, то суд враховує правовий висновок Великої Палати Верховного Суду щодо сплати судового збору за подання позовної заяви про звернення стягнення на майно, викладений у постанові від 26 лютого 2019 року у справі №907/9/17, згідно з яким зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

У частині першій статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2020 року визначено в розмірі 2102,00 грн.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання юридичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору, що підлягає сплаті, становить 1,5 відсотка ціни позову.

Таким чином, позивачу необхідно визначити ціну позову, та відповідно до неї доплатити судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 1,5% від ціни позову.

Судовий збір має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: Отримувач коштів - УК Київськ/м.Хар Київський/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37999675, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача UA0020004, Код банку отримувача (МФО) - 899998, Код класифікації доходів бюджету - 22030101; Призначення платежу ;101;__________, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи; Судовий збір, за заявою ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Харкова (назва суду, де розглядається справа).

На підтвердження сплати судового збору необхідно надати оригінал квитанції.

При таких обставинах, відповідно до вимог ст.185 ЦПК України, позов підлягає залишенню без руху з зазначенням недоліків заяви та наданням строку для усунення недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, -

постановив:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Альфа-Банк» (місцезнаходження: м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 100) до ОСОБА_1 (місцеперебування: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (місцеперебування: АДРЕСА_2 ) про витребування та звернення стягнення на предмет застави - залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків тривалістю десять днів зі дня отримання копії ухвали.

Роз"яснити позивачеві, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі суду у встановлений судом строк, позов буде вважатися не поданим та буде повернутий позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: http://court.gov.ua/fair/sud2018.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Г.А. ЗУБ