Провадження №2/225/141/2020
Справа №225/7615/19
14 травня 2020 року м.Торецьк
Дзержинський міський суд Донецької області в складі:
головуючого - судді Качаленка Є.В.,
за участі секретаря судового засідання Федорцової І.С.,
розглянув в відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування, -
Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування, в обґрунтування якого зазначила наступне.
ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Донецьк у Ленінському районі помер батько позивача ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який був зареєстрований та проживав АДРЕСА_1 . Після смерті батька залишилась квартира АДРЕСА_1 . Крім неї після смерті батька інших спадкоємців першої черги не має. 15.01.2014 приватним нотаріусом Донецького міського нотаріального округу Подолян О.О. було відкрито спадкову справу після смерті ОСОБА_4 . Однак на той час позивач була далеко від м.Донецьк та не могла своєчасно почати процедуру оформлення спадкових прав, таким чином спадкова справа була відкрита не за її заявою, а за заявою іншої особи. Як з`ясувалось пізніше, спадкову справу було відкрито за заявою двоюрідного брата батька відповідача ОСОБА_2 . Своєчасно звернутись із заявою про прийняття спадщини вона змоги не мала, у зв`язку з тим, що була відсутня у м.Донецьк. Рішенням Дзержинського міського суду Донецької області від 31.05.2019 позивачу визначено додатковий строк у 6 місяців для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 . Одночасно позивач дізналась про те, що рішенням Дзержинського міського суду було задоволено позов ОСОБА_2 та вирішено визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування після ОСОБА_4 . Однак за її апеляційною скаргою постановою Донецького апеляційного суду від 26.09.2019 вказане рішення скасовано та у задоволені позову ОСОБА_2 відмовлено. Таким чином на теперішній час вона є єдиною спадкоємицею за законом першої черги після смерті батька ОСОБА_4 . Крім того, як їй стало відомо, відповідно до договору купівлі-продажу квартири 13.12.2016 відповідач ОСОБА_2 продав квартиру АДРЕСА_1 відповідачу ОСОБА_3 30.10.2019 вона звернулась до приватного нотаріуса Подолян О.О. із заявою про прийняття спадщини, до якого додала копію рішення суду від 31.05.2019 року. Як слідує з відповіді приватного нотаріуса, ОСОБА_5 припинила діяльність по Донецькому нотаріальному округу, у зв`язку з проведенням АТО і не може вчиняти дії по справах, які були відкриті нею по Донецькому міському нотаріальному округу. Таким чином у позивача виникли об`єктивні труднощі з оформленням спадщини, у зв`язку з чим вона змушена звернулась до суду із даним позовом.
17.12.2020 від представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Бідашко І.Л. надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого відповідач позовні вимог не визнає в повному обсязі з огляду на те, що позивач не вжила жодних заходів щодо прийняття спадщини, до нотаріуса з відповідною заявою не зверталась і відповідно постанови про відмову у видачі свідоцтва не отримувала. Додана постанова про відмову про відмову у вчинення нотаріальної дії датована 05.02.2019 і вчинена до відповідного рішення суду. Оскільки ОСОБА_1 вважає себе власником майна, що було відсуджене відповідачу ОСОБА_3 , то захист її прав можливий шляхом пред`явлення віндикаційного позову до останнього добросовісного набувача. Таким чином оскільки спірна квартира була відчужена поза волею позивача, то вона має право домагатися відновлення свого права на неї. Прийнявши в установленому законом порядку спадщину, позивач з часу її відкриття набуває речові права на успадковану квартиру, і відповідно право на захист цих прав, чого не відбулося з невідомих причин, віндикаційний позов до відповідача ОСОБА_3 , за яким зареєстровано право власності на спірну квартиру, не заявлений.
Позивачем надано відповідь на відзив, згідно якої позивач зазначає, що вжила всі можливі заходи для приєднання до спадкової справи, яку було відкрито у м.Донецьк за заявою ОСОБА_2 30.10.2019 року вона звернулась до приватного нотаріуса Подолян О.О. із заявою про прийняття спадщини, до якої додала копію рішення Дзержинського міського суду від 31.05.2019 року про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини, яку відправила на її адресу у м.Вінниця. Як слідує з відповіді, яку надала приватний нотаріус Подолян О.О., вона припинила свою діяльність по Донецькому нотаріальному округу у зв`язку з проведення АТО і не може вчиняти дії по справам, які були відкриті нею по Донецькому міському нотаріальному округу. У зв`язку з цим, приватний нотаріус Подолян О.О. не має правових підстав надати постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій. Нотаріус надав відповідь, що приєднатись до спадкової справи неможливо, тому питання отримання спадщини можливо вирішити тільки через суд. Позов про визнання права власності в порядку спадкування вона подала у зв`язку з тим, що при існуючих нормах законодавства України, вона не може звернутись до інших нотаріусів із заявою про прийняття спадщини, а нотаріус, яка відкрила спадщину на даний час не має право прийняти її заяву про прийняття спадщини та видати свідоцтво про право на спадщину. З приводу тверджень представника відповідача про те, що вона не має право заявляти позов про визнання права власності, водночас вказує, що вона повинна пред`явити віндикаційний позов до ОСОБА_3 про витребування майна з його володіння, позивач зазначила, що не згодна. Віндикаційний позов це позов неволодіючого власника про витребування майна від незаконного володіючого невласника. Як свідчать норми цивільного законодавства та судова практика, віндикаційний позов може заявити власник майна. Однак на сьогодні вона не має права власності на спірну квартиру, її права на спадщину належним чином не оформлені, тому вона не має правових підстав заявити віндикаційний позов до тих пір, поки не визнано за нею право власності в порядку спадкування.
Позивач до судового засідання не з`явилась, надала заяву з проханням справу розглянути за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі.
Відповідач ОСОБА_2 та його представник до судового засідання не зявивились, надали суду заяву з проханням справу розглянути за їх відсутності, просили відмовити у задоволенні позову з підстав викладених у відзиві.
Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, заяву про розгляд справи за його відсутності не надав, про причини неявки суд не інформував.
Суд, у зв`язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, ненаданням відповідачем відзиву на позов, ухвалив слухати справу у відсутності відповідача, згідно ст.ст.280-281 ЦПК України, при заочному розгляді на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.
Суд, розглянув позовну заяву та додані матеріали, повно та всебічно з`ясував всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, і, об`єктивно оцінивши докази, доходить висновку про наявність підстав для задоволення позову.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 у м.Донецьк, батько ОСОБА_4 , мати ОСОБА_6 , що підтверджується копією свідоцтва серії НОМЕР_1 від 28.05.1984 року (а.с.14)
З копії свідоцтва про право власності № НОМЕР_8 від 19.12.2013 року встановлено, що ОСОБА_4 на праві власності належить квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.16).
Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 (повторно), ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Донецьк (а.с.13)
Після смерті ОСОБА_4 залишилося спадкове майно у вигляді квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно Витягу зі Спадкового реєстру 15.01.2014 року приватним нотаріусом Подолян О.О. заведено спадкову справу після смерті ОСОБА_4 № НОМЕР_4 померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Донецьк (а.с.55)
Згідно відповіді в.о. начальника ГТУЮ у Донецькій області № Ю-363-2305 від 19.12.2018 року, приватна нотаріальна діяльність ОСОБА_5 була зареєстрована по Донецькому міському нотаріальному округу. ОСОБА_5 приватну нотаріальну діяльність не припинила та відповідно до даних Єдиного реєстру нотаріусів діяльність ОСОБА_5 як приватного нотаріуса зареєстрована по Вінницькому міського нотаріальному округу за адресою: АДРЕСА_2 . Згідно додатку 1 розпорядження КМУ «Про затвердження переліку населенних пунктів на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють своє повноваження та переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення» №1085-р від 07.11.2014 м.Донецьк відноситься до переліку населених пунктів, на території яких органи державної тимчасово не здійснюють свої повноваження, у зв`язку з чим доступ до архіву приватного нотаріуса Подолян О.О. на теперішній час відсутній. Водночас, ОСОБА_1 роз`яснено право на звернення до суду із заявою про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини (а.с.18-19).
05.02.2019 ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_4 . Постановою приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Лашиної Н.Г. від 05.02.2019 року позивачу ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ОСОБА_4 відмовлено, у зв`язку з тим, що не встановлено факт прийняття спадщини ОСОБА_1 , а також у зв`язку з тим, що розглянути документи спадкової справи №3, яка заведена нотаріусом ОСОБА_5 не представляється можливим через перебування архіву на непідконтрольній Україні території (а.с.20).
Заочним рішенням Дзержинського міського суду Донецької області від 31.05.2019 року було задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 та визначено додатковий строк у 6 місяців з дня набрання чинності судовим рішенням для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер у м.Донецьк ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с.22-23)
Постановою Донецького апеляційного суду від 26.09.2019 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дзержинського міського суду від 29.06.2016 задоволено, рішення скасовано. В задоволенні позову ОСОБА_2 про визнання права власності на спірну квартиру в порядку спадкування - відмовлено (а.с.24-26).
30.10.2019 позивач зверталась до нотаріуса Подолян О.О. із заявою про прийняття спадщини, також надавала копію рішення Дзержинського міського суду Донецької області від 31.05.2019 року (а.с.27-28)
Згідно відповіді приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Подолян О.О. на звернення ОСОБА_1 , вона припинила свою діяльність по Донецькому міському нотаріальному округу 05.12.2014 року у зв`язку з проведенням АТО. Архів не передався до Донецького обласного нотаріального архіву, в зв`язку з початком АТО на території Донецької області. В даний час архів знаходиться на непідконтрольній території м.Донецьк, можливості його вивезти і здати не має. Також з інформації зі Спадкового реєстру вбачається, що дійсно була заведена спадкова справа після смерті ОСОБА_4 15.01.2014 року за №3/2014 (номер у спадковому реєстрі 55596583). Інформації стосовно кола спадкоємців нотаріус не має, заяву про прийняття спадщини і видачу свідоцтва прийняти не може. З приводу чого пропонує звернутись до суду з питань оформлення спадкових справи (а.с.21)
Судом встановлено, що за договором купівлі-продажу від 13.12.2016 року відповідач ОСОБА_2 продав квартиру, що розташована у АДРЕСА_3 , відповідачу ОСОБА_3 (а.с.44-47)
З огляду на це, суд зазначає наступне.
Відповідно до положення статті 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
У відповідності до ч.1 ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).
Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно з ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Стаття 1223 ЦК України визначає, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу.
Стаття 1258 ЦК України визначає, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово (ч.1). Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (ч.2). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.(ч.3)
В основі спадкування за законом знаходиться принципі черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга - це визначене коло осіб, з урахуванням ступеня їх близькості спадкодавцеві, яке встановлене законом на підставі припущення про те, що спадкодавець залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям і (або) іншим родичам до шостого ступеня споріднення.
Відповідно до статті 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Частиною 1 статті 1268 ЦК України, передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. (частина 5)
Статтею 1296 ЦК України визначено, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. (частина 1) Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. (частина 3)
Відповідно до пункту 27 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» отримання спадкоємцем, який прийняв спадщину, свідоцтва про право на спадщину відповідно до ст.1296 ЦК України є правом, а не обов`язком.
У відповідності до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Судом встановлено, що предметом спору є визнання за позивачем ОСОБА_1 права власності в порядку спадкування на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки позивачу державним нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька з підстав відсутності документів, що підтверджують прийняття спадщини та відсутності доступу до архіву, де знаходиться заведена спадкова справа.
Водночас, нотаріус Подолян О.О. не має можливості розглянути заяву, оскільки припинила свою діяльність по Донецькому міському нотаріальному округу, архів до Донецького міського нотаріального округу не передався, у зв`язку з початком АТО і в даний час знаходиться на непідконтрольній території - м.Донецьк.
Відтак, позивач обгрунтовано звернулась до суду за правилами позовного провадження за захистом свого права.
Оскільки судом встановлено, що позивач є спадкоємцем першої черги, інших спадкоємців першої черги немає, померлий заповіт не оформлював, відтак, слід визнати за позивачем право власності на спірну квартиру. При цьому суд врахував, що позивачеві було визначено додатковий строк на подання заяви про прийняття спадщини, однак, нотаріус Подолян О.О. не має можливості вчинити нотаріальну дію, оскільки припинено її діяльність по Донецькому нотаріальному округу, а інші нотаріуси не мають змоги отримати доступ до спадкової справи в архіві на непідконтрольній території чи завести іншу спадкову справу.
Щодо заперечень представника відповідача стосовно захисту прав позивача шляхом пред`явлення віндикаційного позову до відповідача ОСОБА_7 , суд зазначає наступне.
Відповідно до ст. 387 ЦК України, власник має право витребувати своє майно від оосби, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним.
Віндикаційним позовом є позов неволодіючого власника до незаконно володіючого невласника про витребування майна.
Предметом віндикаційного позову є вимога власника, який не є фактичним володільцем майна, до особи, яка незаконно фактично володіє цим майном, про повернення його з чужого незаконного володіння.
З наведеного слідує, що віндикаційний позов може бути пред`явлено тільки визнаним власником майна, а відтак до моменту визнання за позивачем права власності в порядку спадкування на спірну квартиру, підстави заявляти віндикаційний позов відсутні.
Водночас, відповідно до згаданої ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. А тому позивачем правильно подано відповідний позов саме із вимогами про визнання права власності.
Відтак, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити в повному обсязі та визнати за ОСОБА_1 право власності на спірну квартиру в порядку спадкування.
На підставі викладено, керуючись ст.ст.258, 259, 263-265 ЦПК, суд
Позовні вимоги задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_5 ) право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 49,3 кв.м., в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 в м. Донецьк.
Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстрований АДРЕСА_4 , проживає АДРЕСА_5 ) та з ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_7 , зареєстрований АДРЕСА_6 ) на користь держави судовий збір в розмірі 1230 (одна тисяча двісті тридцять) гривень, в рівних частинах, тобто по 615 (шістсот п`ятнадцять) гривень з кожного.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Донецького апеляційного суду через Дзержинський міський суд.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст складено 22.05.2020.
Суддя Є.В. Качаленко