Справа № 234/3176/20
Провадження № 2/234/1775/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 травня 2020 року місто Краматорськ

Краматорський міський суд Донецької області у складі: судді Костюкова Д.Г., за участю секретаря судового засідання Скоробогатової М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 234/3176/20 за позовом ОСОБА_1 до Краматорської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Краматорського міського суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Краматорської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позову зазначено, що на підставі договору дарування від 30.05.2003 р. ОСОБА_2 була власницею квартири АДРЕСА_1 . 12.07.2010 року вона склала заповіт, яким заповіла належне їй на праві власності майно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла. Постановою нотаріуса від 19.02.2020 р. ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку для звернення до нотаріуса із заявою та відсутність доказів спільного проживання із спадкодавцем на час смерті. Причину пропуску строку він вважає поважною, оскільки постійно проживає в цій квартирі, управляє спадковим майном, сплачує комунальні послуги, тобто вважав себе таким, що прийняв спадщину. Окрім того, вважав, що звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини він має право після закінчення 6-місячного строку після смерті спадкодавця. Просить суд винести рішення, яким визначити йому додатковий строк в шість місяців для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю 3 місяці після набрання рішенням законної сили.

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 04.03.2020 року прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до Краматорської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 29.04.2020 року за результатами проведення підготовчого засідання по справі за позовом ОСОБА_1 до Краматорської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, справа була призначена до розгляду по суті у судовому засіданні.

У судове засідання позивач не з`явився, просив розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги підтримує та просив їх задовольнити, про що надав відповідну заяву.

У судове засідання представник відповідача не з`явився, але надав до суду заяву з проханням розглянути справу у його відсутність, рішення просив ухвалити відповідно до чинного законодавства України.

Повно і всебічно з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, дослідивши докази, суд,-

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до договору дарування від 30.05.2003р., витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 02.07.2003р., технічного паспорту вбачається, що за ОСОБА_2 на праві власності зареєстрована кв. АДРЕСА_1 . (а.с.6,7).

Згідно заповіту від 12.07.2010 року, ОСОБА_2 на випадок своєї смерті призначила спадкоємцем належного їй на праві особистої приватної власності майна - позивача по справі ОСОБА_1 . (а.с.10-11).

Згідно свідоцтва про смерть від 18.07.2019 року, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с.12).

Постановою державного нотаріуса Першої Краматорської державної нотаріальної контори від 19.02.2020 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 у зв`язку з пропуском 6-ти місячного терміну та документів, підтверджуючих спільне проживання зі спадкодавцем. (а.с.14).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270, 1272 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Відповідно до ч. 1 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач обґрунтовує свої вимоги тим, що своєчасно спадщину не прийняв через те, вважав себе таким, що прийняв спадщину, оскільки проживав в квартирі спадкодавця, оплачував комунальні послуги за обслуговування спадкового майна. Окрім того, вважав, що в такому випадку слід подавати заяву про прийняття спадщину після закінчення 6-ти місячного строку після смерті спадкодавця.

В теперішній час позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропуском строку на подання відповідної заяви.

Фактично, як встановлено в судовому засіданні, з моменту смерті ОСОБА_2 , ніхто, окрім позивача до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини за законом не звернувся, жодна особа, відповідно до наданих доказів, окрім позивача не претендує на прийняття спадщини за законом, спадкова справа за законом на майно померлої не відкривалась, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може.

Суд також враховує той факт, що відповідно до Конституції України особа повинна неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов`язки, передбачені ст.ст.65-67 Конституції. При невиконанні особою конституційних обов`язків незнання законів не звільняє особу від юридичної відповідальності.

При цьому ст. 64 Конституції передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Як свідчить практика Європейського суду з прав людини особа вправі бути юридично необізнаною.

Таким чином, суд вважає, що оскільки прийняття спадщини є правом особи, а позивач в інший спосіб захистити своє право не може ніж звернутися до суду, то позовні вимоги підлягають задоволенню з визначенням тримісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Такого висновку суд дійшов і враховуючи правову позицію, яку висловив Верховний Суд України в постанові від 26 вересня 2012 року по справі № 6-85цс12 за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом касаційної інстанції норм частини 3 ст. 1272 ЦК України, згідно якої право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила частини 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення частини 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Суд вважає, що викладені у позові обставини доведені належними доказами, а тому приходить до висновку, що встановлений строк на прийняття спадщини пропущений позивачем з поважної причини.

За таких обставин, слід визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини строком три місяці, з дня набрання рішенням законної сили.

Керуючись ст.ст. 12-13, 76 -79, 81,141, 259, 263 - 265 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Краматорської міської ради (Донецька область м. Краматорськ пл. Миру,2) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк у 3 (три) місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для звернення із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Краматорську Донецької області.

Рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подана апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України апеляційна скарга на рішення подається до Донецького апеляційного суду через Краматорський міський суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Д.Г.Костюков