У Х В А Л А

18.05.2020 Справа №607/21447/19

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Грицай К.М., при вирішенні питання про прийняття заяви представника Департаменту патрульної поліції Кондрат Л.Р. про перегляд заочного рішення по справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

Представник Департаменту патрульної поліції Кондрат Л.Р. звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення по справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою суду від 21 квітня 2020 року заяву залишено без руху, надавши строк протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду для усунення вказаних недоліків, який продовжений на строк дії карантину.

12 травня 2020 року до суду надійшли матеріали на виконання ухвали суду про усунення недоліків заяви про перегляд заочного рішення.

Оглянувши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

У відповідності до ч. 6 ст. 285 ЦПК України, до заяви про перегляд заочного рішення подається документ про сплату судового збору.

Представник Департаменту патрульної поліції Кондрат Л.Р. у поданій заяві заявив клопотання про відстрочення оплати судового збору, керуючись ст. 136 ЦПК України, у зв`язку з тим, що Департамент патрульної поліції є державною установою та фінансується з державного бюджету та просив врахувати обставини, що склались на сьогоднішній день у країні .

Згідно положень ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового зборуна визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

У розумінні приписів ст.8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Проте, заявником не зазначено обставин та не долучено доказів щодо майнового стану заявника.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 справ «Креуз проти Польщі», «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

Особа, яка утримується за рахунок Державного бюджету України, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів на забезпечити сплати судового збору.

У п. 29 Постанови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах від 17.10.2014 № 10, роз`яснено, що обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Враховуючи викладене, обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з Державного бюджету України та відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не є такими, що не залежать від волі особи, та дають право на відстрочення сплати судового збору.

З огляду на вище зазначене, суд не вбачає підстав для відстрочки сплати судового збору заявником, тому в задоволенні клопотання заявника про відстрочку сплати судового збору необхідно відмовити.

За таких обставин, заявнику слід сплатити судовий збір відповідно до наступних вимог закону.

Згідно з п.п. 4 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання заяви про перегляд заочного рішення юридичною особою або фізичною особою підприємцем становить 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1051,00 гривень).

Відповідно до ч. 8 ст. 285 ЦПК України, до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи вищенаведене, позовну заяву слід залишити без руху і надати заявнику строк десять днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків, а саме: долучити документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або доказів, що підтверджують підставу звільнення або відстрочення сплати судового збору відповідно до закону.

При цьому, суд зазначає, що у випадку невиконання вимог суду у встановлений строк, заява буде вважатися неподаною та буде повернута заявнику.

На підставі наведеного і, керуючись ст. ст. 136, 185, 285 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання представника Департаменту патрульної поліції Кондрат Л.Р. про відстрочення сплати судового збору.

Заяву представника Департаменту патрульної поліції Кондрат Л.Р. про перегляд заочного рішення по справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди - залишити без руху, надавши строк протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду, для усунення вказаних недоліків.

Відповідно до пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення» ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк для усунення вказаних недоліків заяви продовжуються на строк дії такого карантину.

Роз`яснити, що якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 285 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявникові.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Головуючий суддяК. М. Грицай