Суддя Бугера О. В.
Справа № 644/5029/20
Провадження № 2/644/1670/20
21 жовтня 2020 року Орджонікідзевський районний суд м.Харкова у складі:
Головуючого судді Бугери О.В.,
За участю секретаря судового засідання Ступницького К.В.,
розглянувши у відкритому засіданні в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м.Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у здійснення права власності, позбавлення права користування житловим приміщенням, -
Позивачем, 09.07.2020 року, подано до суду відповідний позов, просив суд усунути йому перешкоду у здійсненні права власності на квартиру АДРЕСА_1 , шляхом позбавлення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження АРК, права користування житловим приміщенням квартирою АДРЕСА_1 .В обґрунтування позову посилався на те, що він є власником квартири АДРЕСА_1 . В період з 2004 року він перебував у шлюбі із ОСОБА_4 та на її прохання в 2014 році зареєстрував в квартирі її доньку ОСОБА_2 , з метою отримання паспорту, остання обіцяла знятись з реєстрації добровільно. В 2015 році з квартири ОСОБА_2 виїхала, але з реєстраційного обліку не знялась. З 2018 року він не перебуває в шлюбі із ОСОБА_4 , її донька ОСОБА_2 дотепер є зареєстрованою в його власності. Речей відповідачки в квартирі немає, комунальні послуги вона не сплачує, кореспонденцію за адресою реєстрації не отримує, до лікарів за місцем реєстрації не зверталась, перешкод в користуванні квартирою з його боку не було. Враховуючи його право власності на квартиру, відповідно до вимог ст.ст.386, 391 ЦК України та вимоги ст.150 ЖК України, просив вимоги позову задовольнити.
В судовому засіданні 01.10.2020 року позивач вимоги позову підтримав, просив їх задовольнити, посилався на те, що відповідачка є донькою його дружини, в шлюбі він перебував з 2004 по 2018 рік. Саме на прохання своєї дружини він в 2014 році зареєстрував в квартирі її доньку, мета була для отримання паспорту громадянина України. З 2016 року відповідачка в квартирі не проживає, де наразі вона перебуває йому не відомо, шлюб був розірваний в 2018 році, з того часу він не бачив ані колишньої дружини, ані її доньки, зв`язку не підтримують, засобів мобільного зв`язку не має. Він не змінював замків в квартирі, перешкод для проживання не вчиняв, самостійно сплачує комунальні послуги. Наявність зареєстрованої доньки колишньої дружини в квартирі істотно впливає на його право власності. В подальшому подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, не заперечував проти прийняття заочного рішення.
Відповідачка неодноразово повідомлялась про час та дату розгляду справи через оголошення на сайті суду, оскільки за місцем своєї реєстрації вона не проживає фактично, але до суду не з`явилась, причини неявки суду не відомі, відзиву на позов не подавала.
Враховуючи думку позивача, що не заперечував проти заочного розгляду справи, суд вважає за можливе провести розгляд справи заочно за відсутності відповідачки.
Суд, вислухавши доводи позивача, свідків, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.
Статтею 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно до статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно із частиною першою статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Частиною першою статті 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст. 16 ЦК України.
Захист права власності від порушень, не пов`язаних із позбавленням володіння, передбачений ст. 391 ЦК України.
За правилами вказаної правової норми власник майна має право вимагати усунення усяких порушень (перешкод) у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Захист від таких порушень права власності здійснюється за допомогою негаторного позову.
Негаторний позов пред`являється власником за умови, що він має майно у своєму володінні, однак протиправна поведінка інших осіб перешкоджає йому здійснювати права користування та розпорядження ним. Визначальним для захисту права на підставі ст. 391 ЦК України є наявність у позивача права власності та встановлення судом наявності перешкод у користуванні власником своєю власністю. При цьому не має значення, ким саме спричинено порушене право та з яких підстав.
У постанові Верховного Суду України від 27 травня 2015 року у справі № 6-92цс15 зроблено висновок, що положення статті 391 ЦК України підлягають застосуванню лише в тих випадках, коли між сторонами не існує договірних відносин і майно перебуває у користуванні відповідача не на підставі укладеного з позивачем договору. Аналіз наведених вище норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про усунення перешкод у користуванні власністю.
Позивач у справі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідно до договору купівлі-продажу від 18.02.2008 року є власником квартири АДРЕСА_1 .
Відповідачка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження м.Ялта, АРК, зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , з 07.08.2014 року, відповідно до даних Реєстру територіальної громади міста Харкова та відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Харківській області.
За даними Індустріального ВП ГУНП в Харківській області від 05.06.2020 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , із заявами та повідомленнями про перешкоджання їй в користуванні житлом за вказаною адресою з боку ОСОБА_1 та будь-яких інших осіб до відділу за період з вересня 2015 року по день відповіді, не зверталась.
За інформацією поштового відділення №75 м.Харкова від 23.06.2020 року ОСОБА_2 з січня 2020 року не отримує кореспонденцію за адресою АДРЕСА_1 , дані за інші роки на відділенні не зберігаються.
За даними КНП «Міська поліклініка №18» ХМР від 09.06.2020 року №1193 декларацію про вибір лікаря, який надає первинну медичну допомогу з лікарями даного закладу відповідачка ОСОБА_2 не укладала. За інформацією від 20.08.2020 року №1558 в розпорядженні адміністрації поліклініки перебуває первинна медична документація - «Медична картка амбулаторного хворого» відповідачки та вона зверталась до лікаря-невропатолога 08.04.2016 року.
За повідомленням УПСЗН адміністрації Індустріального району Харківської міської ради від 04.09.2020 року №1029/7402/4-01/20 в управління відсутня інформація щодо визнання недієздатним чи обмежено дієздатним ОСОБА_2 , та встановлення опіки або піклування над нею.
Відповідно до отриманої інформації Північно-східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції від 26.08.2020 року за №22-2087/2.5/2.5/14-20, ОСОБА_2 в установах виконання покарань Північно-східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції з вересня 2015 року не утримувалась та не утримується на даний час.
В судовому засіданні було допитано свідка ОСОБА_5 , яка суду пояснила, що позивач її сусід, вона мешкає на 3 поверсі, а він на 2, відповідачку знає, як доньку, стверджувала, що останні 4-5 років вона в квартирі не проживає, особливостей їх спілкування вона не знає, приходила до сусіда, спілкувались з побутових питань на порозі квартири, в саму квартиру не заходила, але до неї жодного разу ніхто не звертався з приводу перешкод в користуванні, ані поліція, ані безпосередньо ОСОБА_2 .
Свідок ОСОБА_6 суду пояснив, що він є сусідом позивача, мешкає на 3 поверсі, бачить виключно позивача, який мешкає на 2 поверсі, стверджував, що відповідачку в будинку не бачив 3-4 роки.
Враховуючи в сукупності всі досліджені в судовому засіданні обставини, суд вважає, що позивачем, як власником квартири, доведено факт відсутності відповідачки, при цьому, відповідачка наразі є дієздатною, повнолітньою особою, доказів щодо наявності перешкод в проживанні в квартирі не встановлено, факт відсутності відповідачки в квартирі підтверджено показами свідків, участі в оплаті вартості комунальних послуг відповідачка не приймає, для позивача наявні обмеження у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, а тому він, як власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про усунення перешкод у користуванні власністю.
Враховуючи наведене, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню сплачений ним судовий збір.
На підставі викладеного, керуючись ст.41 Конституції України, ст.ст.317, 319, 321, 391 ЦК України, ст.ст. 12, 76, 81, 95, 141, 264-268, 280-282 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.
Усунути ОСОБА_1 перешкоди у здійсненні права власності на квартиру АДРЕСА_1 .
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування квартирою АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений ним судовий збір в сумі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок.
Повний текст рішення виготовлений 21.10.2020 року.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.Заочне рішення може бути оскаржено в Харківському апеляційному суді протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Орджонікідзевський районний суд м.Харкова. Відповідно до вимог п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України:
Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , місце реєстрації АДРЕСА_2 , та фактичного мешкання АДРЕСА_1 .
Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації АДРЕСА_1 , місце фактичного проживання не відомо.
Головуючий: суддя О.В.Бугера