СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 2/759/1043/20
04 травня 2020 року м. Київ
Святошинський районний суд м. Києва
у складі: головуючого судді Ул`яновської О.В.,
секретаря судового засідання Гродського П.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,
Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 09.08.2019 відкрито загальне позовне провадження по справі (а.с. 48).
Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 07.04.2020 залучено до участі у справі співвідповідача ОСОБА_4 .
Позивач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, 23.04.2020 подав заяву про слухання справи без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідачі у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суд не повідомили, заперечень щодо проти предмету позову не надійшло.
Суд вважає за можливе розглядати справу у відсутності відповідачів на підставі наявних у справі доказів згідно п. 1 ч. 1 ст. 280 ЦПК України в порядку заочного розгляду справи.
Суд, всебічно з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні, вважає встановленими такі факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Судом встановлено, що згідно акту про залиття від 14.06.2019 складеного комісією у будинку АДРЕСА_3 трапилося залиття у системі холодного водопостачання, тобто стався розрив колби очистки води, яка була самостійно встановлена у ванній кімнаті кв. №293 її власником. З пошкодженої колби вода під тиском у великій кількості потрапила на підлогу та через перекриття на стелю і стіни кв.№№ 289 , 285. У результаті залиття пошкодженого: у кв. № 289 вінілові шпалери на стіні вітальні розміром 3,85х2.5 кв.м; у кв. № 285 вінілові шпалери на стінах вітальні та коридору3,85х2,5 кв.м; 6,44х2,5 кв.м, гіпсокартонна стеля коридору площею 12,2 кв.м, набухли двері у туалетну та ванну кімнату; ламінатна підлога коридору пл. 12,2 кв.м. Причиною залиття , що трапилося у системі є пошкодження скляної колби системи очистки води, що призвело до значного витоку холодної води на підлогу квартири та по перекриттю на стелю і стіни квартир, що розташовані нижче (№289, №285) (а.с. 4).
За проведення незалежної оцінку матеріального збитку, який був спричинений внаслідок залиття зазначеної вище квартири становить 2000 грн 00 коп., що підтверджується актом прийому-передачі виконаних робіт від 25.06.2019 (а.с. 39).
Згідно ст. 115 ЦПК України, висновок експерта у галузі права не є доказом, має допоміжний (консультативний) характер і не є обов`язковим для суду. Суд може посилатися в рішенні на висновок експерта в галузі права як на джерело відомостей, які в ньому містяться, та має зробити самостійні висновки щодо відповідних питань .
При цьому, як роз`яснив Верховний Суд України в п. 17 своєї постанови «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» від 30.05.1997 №8, у разі коли висновок експертизи наданий стороною як додаток до позовної заяви, тобто проведений відповідною експертною установою за її клопотанням чи клопотанням її представника, то такий висновок може розцінюватися лише як письмовий доказ, який підлягає дослідженню в судовому засіданні та відповідній оцінці.
Згідно договору купівлі-продажу квартири від 24.06.2015 ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_6 , який посвідчений ПН КМНО Верповською О.В., зареєстровано в реєстрі №3486 (а.с. 40, 41).
Відповідно до інформації наданої КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 13.02.2020 №062/14-1827 (И-2020) за даними реєстрових книг КП об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_7 на праві приватної власності зареєстрований за: ОСОБА_3 .
Відповідно до ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний, зокрема, своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини; за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини.
Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійснення своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистими немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі, яка її завдала.
Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Що стосується відшкодування витрат за оплату оцінки вартості матеріального збитку у розмірі 2000 грн 00 коп., в цій частині позовних вимог слід відмовити, оскільки позивачем не надано до суду платіжного документа, який би підтверджував оплату за надання таких послуг.
З урахуванням доказів, оцінку яким суд дав вище, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 141 ЦПК України у разі часткового задоволення позову судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідачів підлягає до солідарного стягнення судовий збір на користь позивача.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 16, 319, 328, 1166, ЦК України, ст.ст. 12, 13, 48, 76-82, 141, 229, 259, 263-265, 268, 273, 280-283, 353 ЦПК України,-
позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_6 ) судовий збір по справі у розмірі 362 (триста шістдесят дві) грн 15 коп.
Стягнути з ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_5 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_6 ) судовий збір по справі у розмірі 362 (триста шістдесят дві) грн 15 коп.
У решті позовних вимог відмовити.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Святошинський районний суд м. Києва до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Позивач має право оскаржити заочне рішення до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: О.В. Ул`яновська
Повний текст судового рішення складено 06.05.2020.