Провадження № 2/127/3643/20
УХВАЛА

13 жовтня 2020 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Іщук Т.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , подану її представником ОСОБА_2 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділ в натурі частки у спільному сумісному нерухомому майні,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , через свого представника за довіреністю ОСОБА_2 , та ОСОБА_2 звернулись до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про виділ в натурі частки у спільному сумісному нерухомому майні.

Дослідивши подану спільну позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що остання в частині позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про виділ в натурі частки у спільному сумісному нерухомому майні підлягає поверненню позивачеві з огляду на наступне.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Позовна заява ОСОБА_1 від 08 жовтня 2020 року подана співпозивачем ОСОБА_2 як її представником за довіреністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Законом України № 1401-III від 2 червня 2016 року «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» розділ XV «Перехідні положення» Конституції України доповнено пунктом 161, підпунктом 11, яким передбачено, що представництво відповідно до п.3 ч.1 ст. 1311 та 1312 Конституції здійснюється виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року; законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Інтереси позивача представляє ОСОБА_2 як її представником за довіреністю від 02.08.2019, посвідченою приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу, реєстровий №701, який не є адвокатом, однак підписав заяву за довіреністю.

Як слідує зі змісту позовної заяви предметом спору є виділ в натурі частки будинку, а тому відповідно до положень ч. 6 ст. 19, ст. 274 ЦПК України дана справа не є малозначною та підлягає розгляду у загальному позовному провадженні.

Тобто особу в таких категоріях справ може представляти адвокат.

Відповідно до ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Згідно ч.3 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом, тобто у даному випадку у порядку, передбаченому ЦПК України.

Однак, заява підписана особою, яка не має права її підписувати в таких категоріях справ, виходячи із вказаних вище норм чинного законодавства.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано (відповідно до ч.9 ст.10 ЦПК України застосовується аналогія закону).

За таких обставин суд, зважаючи на положення п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, вважає, що позовна заява ОСОБА_1 , подана її представником, підлягає поверненню.

Водночас, розглядаючи позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділ в натурі частки у спільному сумісному нерухомому майні, то слід дійти висновку про її невідповідність вимогам, встановленим ст. 175, 177 ЦПК України, а тому є підстави для залишення її без руху відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України з метою усунення недоліків.

Так, в порушення п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява не містить ціни позову відповідно до дійсної вартості майна.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви позивачем вказано ціну позову в розмірі 91200 грн та сплачено пропорційно судовий збір у сумі 912 грн, виходячи із вартості 1/4 частки спірного житлового будинку, визначеного згідно Звіту про незалежну оцінку, здійсненої 24.02.2020 суб`єктом оціночної діяльності - Вінницька торгово-промислова палата. Водночас, як вбачається із вказаного звіту термін дії проведеної оцінки складав 6 місяців з дати проведеної оцінки, тобто на момент подання даного позову та сплати судового збору, в розумінні ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» та п. 22 діючої Методики оцінки майна, є не чинною.

Відповідно до п.9 ч.1 ст. 176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Отже позивачу зважаючи на майновий характер предмету позовних вимог необхідно надати докази щодо дійсної вартості ј частки спірного нерухомого майна, вказати ціну позову та сплатити (доплатити) судовий збір у відповідному розмірі, виходячи з дійсної вартості майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.) не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (10510 грн.).

Крім того, відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (ч.5 ст. 177 ЦПК України). Обов`язок подання доказів разом з поданням позовної заяви передбачений ч.2 ст. 83 ЦПК України

З позовної заяви вбачається, що позив посилаючись на ст. 364 ЦК України як на підставу позову та обраний спосіб захисту в обґрунтування заявлених вимог вказує на неможливість користування спільним будинком разом з відповідачем, оскільки останній зловживає спиртними напоями, розводить бруд та антисанітарію, внаслідок його способу життя здійснюється погіршення стану допоміжних приміщень будинку. Разом з тим, по наведеним обставинам позивач не зазначає жодних доказів, а також доказів на підтвердження можливості здійснити технічний виділ в натурі частки із спільного будинку та належності відповідачу на праві власності частки у цьому будинку та не подає заяв щодо цього. В той же час відповідно до положень ст.83, 84 ЦПК України докази подаються позивачем разом з поданням позовної заяви, клопотання щодо доказів подаються в строки, визначені для подання доказів.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , подану в її інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про виділ в натурі частки у спільному сумісному нерухомому майні повернути позивачу.

Додатково роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виділ в натурі частки у спільному сумісному нерухомому майні - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків не більше п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в частині залишення без руху у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині повернення позовної заяви може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення через суд першої інстанції. Учасник справи, якому повну ухвалу суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з дня її підписання суддею.

Суддя