Справа № 953/1813/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2020 року Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Лях М.Ю.,

при секретарі Хомінської Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , подану представником адвокатом Зубом Ігорем Геннадійовичем до ОСОБА_2 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Харківська міська рада про визнання додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , про що 14 березня 2018 року складено відповідний актовий запис № 4081. Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, до якої входить: квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ; будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 ; гараж, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 . Вказане нерухоме майно належало ОСОБА_3 на праві приватної власності. За життя ОСОБА_3 заповіт не складала. Після смерті ОСОБА_3 залишились спадкоємці - донька ОСОБА_1 та онук ОСОБА_2 . Однак, зі спливом 6-місячного терміну з моменту відкриття спадщини, ОСОБА_1 її не прийняла. Для отримання спадщини остання не змогла у встановлений строк звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки захворіла та проходила складне тривале лікування з приводу хронічного захворювання, яке протягом довгого часу не було можливості діагностувати. Тому позивач була вимушена витрачати більшість свого часу та інших ресурсів на відновлення здоров`я. У зв`язку з цим, позивач була позбавлена фактичної можливості пошуку юристів та вжиття інших дій для вирішення питань, пов`язаних з прийняттям спадщини. 27 грудня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до нотаріальної контори з приводу отримання свідоцтва про право на спадщину після померлої, однак отримала відмову через пропуск строку подання заяви про прийняття спадщин, у зв`язку з чим вимушена звернутися до суду.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 06.02.2020 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, залучено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Харківську міську раду

24.03.2020 року від представника третьої особи - Харківської міської ради надійшли пояснення на позовну заяву, в яких представник вважає позовні вимоги позивача безпідставними, необґрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню. Зазначає, позивач документально не підтвердила родинні відносини разом із спадкодавцем, а надані до суду документи не підтверджують поважність причин пропуску строків її на зверення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. У зв`язку з чим представник третьої особи просить у задоволені позову відмовити в повному обсязі.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 31.03.2020 року підготовче провадження закрито та призначено цивільну справу до розгляду по суті.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, з позовними вимогами позивача згоден та просить задовольнити.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, заяви про відкладення судовго засдання не надав.

Суд, перевіривши доводи, викладені позивачем в обґрунтування заявлених позовних вимог, заперечення викладені у поясненнях третьої сторони, дослідивши матеріали справи в їх системному взаємозв`язку приходить до наступного.

Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України.

Судом встановлено та підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , що ОСОБА_4 , народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , її батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_3 .

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданаого Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харквіській області вбачається, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Згідно копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27.12.2019 року вбачається, що приватний нотаріус Харківського нотаріального округу Трощій І.В. ознайомившись із заявою ОСОБА_1 від 27.12.2019 відмовляє останній у видачі свідоцтва про право власності на спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Вказано, спадкоємець ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини в шестимісячний термін з часу відкриття спадщини, що зазначений статтею 1270 Цивільного кодексу України, нотаріусу не подала, а також відповідно до статті 1268 Цивільного кодексу України вона не надала інших доказів про фактичне прийняння спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка на час відкриття спадщини мешкала і була зраеєстрована за адресою: АДРЕСА_5 Спадкова справа після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , нотаріусом не заводилась, що підтверджується Інформацийною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 27.12.2019 року за № 58916569, яка одержана пріватним нотаріусом 27.12.2019 року.

Зі змісту копії паспорту громадянина України серії НОМЕР_3 , виданого 17.03.1997 року Московським РВ ХМУУМВС України в Харківській області вбачається, що ОСОБА_1 зареєстрована з 06.10.2004 року за адресою: АДРЕСА_6

В матеріалах цивільної справи наявні копії медичних документів, що характеризують стан здоров`я позивача ОСОБА_1 в обгрунтування поважності причин пропуску строків прийняття спадщини у встановлений законом строком.

Приписами ч. 1, 2 ст. 1220 Цивільного кодексу України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Частиною 1 ст. 1268 Цивільного кодексу України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею 1272 Цивільного кодексу України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Норми ст. 1272 Цивільного кодексу України щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності Цивільного кодексу України.

Відповідно до ст.1272 Цивільного кодексу України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 Цивільного кодексу України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач, як на підставу поважності пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, посилається на погіршення стану свого здоров`я, що підтверджується належними медичними документами, зокрема, звернення позивача за медичною допомогою до закладів охорони здоров`я, здійснення у зв`язку з чим необхідних діагностичних заходів та лабораторних досліджень, проходження відповідного лікування.

З огляду на вищенаведені обставини, суд, враховуючи її хворобливий стан здоров`я, який погіршувався, що потребувало вжиття відповідних заходів реагування шляхом звернення до медичних закладів, проведення лабораторних обстежень та діагностуючих заходів, проходження лікування, що додатково спричинило їй моральне та душевне страждання, а також оцінюючи людський фактор, вважає можливим прийти до висновку, що пропущений позивачем строк звернення до нотаріуса із заявою не може вплинути на право позивача ОСОБА_1 на спадкування майна, яке залишилось після смерті її матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

З огляду на вищенаведені обставини, аналізуючи наявні в матерілах справи письмові докази, надаючи ним правову оцінку

Проаналізувавши встановлені обставини у цивільній справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог, із визначенням позивачу конкретно визначеного додаткового строку для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, який не може перевищувати трьох місяців. Вказаний строк суд вважає буде достатнім для реалізації позивачем свого права звернутися до нотаріальної контори з відповідною заявою.

На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину.

В позовній заяві позивач, у разі задоволення його позовних вимог, не наполягав на стягненні з відповідача на користь позивача понесених судових витрат по справі.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

При таких обставинах суд вважає необхідним при вирішенні питання про розподіл судових витрат по справі, не застосовувати приписи ст. 141 ЦПК України, якими передбачено відшкодування в повному обсязі відповідачем позивачу понесених ним судових витрат.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1261, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 4, 12, 13, 76-81, 90, 92, 95, 141, 223, 229, 247, 259, 263-265, 268.208-282 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , подану представником адвокатом Зубом І.Г. до ОСОБА_2 , третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Харківська міська рада про визнання додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити частково.

Встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на три місяці, з дня набрання судовим рішенням законної сили.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

В судовому засідання проголошено вступну та резолютивну частину судового рішення, повний текст буде виготовлено протягом десяти днів.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_7 .

Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_8 .

Суддя -