Справа № 265/2252/20
Провадження № 2/265/1030/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 березня 2020 року місто Маріуполь

Суддя Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області Адамова Т.С., ознайомившись із позовною заявою Маріупольської загальноосвітньої школи-інтернат І-ІІ ступенів №2 Донецької обласної ради, діючої в інтересах малолітньої ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів, третя особа: служба у справах дітей Добропільської районної державної адміністрації, -

В С Т А Н О В И В:

27 березня 2020 року Маріупольська загальноосвітня школа-інтернат І-ІІ ступенів №2 Донецької обласної ради в особі директора Климович Л.А. звернулася до суду в інтересах малолітньої ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів.

Разом із позовною заявою Маріупольською загальноосвітньою школою-інтернат І-ІІ ступенів №2 Донецької обласної ради до суду надана заява про звільнення від сплати судового збору у зв`язку тим, що школа не є бюджетною організацією та не має доходів. На підтвердження цього надане рішення Маріупольської об`єднаної державної податкової інспекції головного управління ДФС у Донецькій області від 02.12.2016 року.

Ознайомившись з вказаним позовом, вважаю, що справа не може бути призначена до розгляду, а позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1, 3 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Таким чином, фактичною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є майновий стан сторони, що ускладнює сплату судового збору в зазначеному законодавством розмірі.

Таке ж саме положення визначено і в п. 29 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», де відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав або перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивачем до заяви про звільнення від сплати судового збору додано рішення Маріупольської об`єднаної державної податкової інспекції головного управління ДФС у Донецькій області від 02.12.2016 року.

Суд вважає, що вказане рішення від 02.12.2016 року є неактуальним станом на теперішній час, підтверджуючий майновий стан позивача документ повинен бути наданий станом на 2020 рік.

Відповідно до ч. 2ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу необхідно надати актуальні підтверджуючі докази на предмет звільнення від сплати судового збору або документ про сплату судового збору в розмірі 840 гривень 80 копійок.

Крім того, суд вважає за необхідним вказати позивачу на приведення позовної заяви до належного стану відповідно до вимог ЦПК України. Так, замість «заяви» вказати «позовна заява», замість «заявник» вказати «позивач», замість «зацікавлена особа» вказати «третя особа», а у клопотанні про звільнення від сплати судового збору зазначити «судовий збір» замість «витрат на інформаційно-технічне забезпечення».

Відповідно до ч. 1ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суд приходить до висновку, про необхідність залишити позовну заяву без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Керуючись ст.175,177,185,258,259 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Маріупольської загальноосвітньої школи-інтернат І-ІІ ступенів №2 Донецької обласної ради, діючої в інтересах малолітньої ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів, третя особа: служба у справах дітей Добропільської районної державної адміністрації, - залишити без руху.

Надати позивачу строк терміном п`ять днів з моменту отримання копії ухвали суду і роз`яснити, що у разі не усунення вказаних недоліків у визначений термін заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала суду є остаточною та оскарженню не підлягає.

Ухвала складена 30 березня 2020 року.

Суддя