Справа № 185/1559/20
Провадження № 2/185/2029/20
21 травня 2020 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі головуючого судді Болдирєвої У.М.,
з участю секретаря судового засідання Трубіциної А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Павлограді Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
28 лютого 2020 року позивач звернулася до суду з позовною заявою, в якій просила шлюб з відповідачем, зареєстрований 21 вересня 2013 року Виконавчим комітетом Вербківської сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області згідно актового запису № 179 - розірвати.
В обґрунтування позову зазначила, що 21 вересня 2013 року між нею та ОСОБА_2 було укладено шлюб. Від шлюбу у них народились діти: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спільне життя з відповідачем не склалося. Фактичні шлюбні відносини припинені з серпня 2019 року. Причиною розпаду сім`ї є несумісність характерів та різні погляди на сімейне життя, тому сім`я розпалася остаточно і відновлена бути не може.
Позивач - ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, але від неї надійшла заява в якій вона просить розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримала та не заперечувала проти заочного розгляду справи. Також просить змінити їй прізвище на дошлюбне ОСОБА_5 та судові витрати покласти на неї.
Відповідач - ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи був належним чином повідомлений, причини неявки суду не повідомив.
Зі згоди позивача та на підставі наявних у справі доказів суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що сторони 21 вересня 2013 року уклали шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб, яке видане 21 вересня 2013 року Виконавчим комітетом Вербківської сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області (арк.с.9).
Від зазначеного шлюбу у них ІНФОРМАЦІЯ_3 народилась донька ОСОБА_3 (арк.с.8) та ІНФОРМАЦІЯ_4 народилась донька ОСОБА_4 (арк.с.7).
Спору щодо майна немає.
Сторони шлюбно-сімейні відносини не підтримують та загальне господарство не ведуть з серпня 2019 року, шлюб носить формальний характер і збереження його суперечило б інтересам сторін.
Відповідно до ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно ст.113 СК України, особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до положень ст.51 Конституції України, ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Відповідно до п.3 Прикінцевих положень ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки, у тому числі строк апеляційного оскарження, продовжуються на строк дії такого карантину.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 12, 81, 258, 259, 263-265, 280, 281 ЦПК України, ст. ст. 112, 113 СК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб, зареєстрований 21 вересня 2013 року між ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 ) Виконавчим комітетом Вербківської сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області, згідно актового запису №179.
Після розірвання шлюбу прізвища ОСОБА_2 залишити без змін, а прізвище ОСОБА_1 змінити на дошлюбне « ОСОБА_5 ».
Судові витрати віднести на рахунок позивача.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Строк апеляційного оскарження продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Суддя У. М. Болдирєва