_____________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 947/6476/20
Провадження № 2/947/2351/20
УХВАЛА

26.03.2020 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калашнікова О.І., вивчив матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення майна з під арешту.

В С Т А Н О В И В:

24.03.2020 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про звільнення майна з під арешту.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст. 177 ЦПК України:

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України - до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. ч. 1, 2 статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України Про судовий збір встановлено, що ставка судового збору за подачу позову немайнового характеру складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 840,80 грн.

У даному випадку позивач до позовної заяви не надав квитанцію на підтвердження сплати судового збору, підстав щодо звільнення її від сплати судового збору також не зазначив. Тому позивачу належить сплатити судовий збір у розмірі відповідно заявлених вимог та які необхідно сплатити за реквізитами Київського районного суду міста Одеси (отримувач коштів УК у м. Одесі/Київський р-н/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38016923, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0015005, Код класифікації доходів бюджету 22030101) та надати до суду оригінал платіжного документу.

Відповідно до роз`яснень, що містяться у п. 5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, наданих у постанові № 5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено статтею 60 Закону про виконавче провадження.

З наведеного вбачається, що правом звернення до суду із відповідним позовом щодо зняття арешту з майна наділений власник, особа якого є відмінною від особи боржника, а також особа, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику.

Із матеріалів справи вбачається, що позивач не є боржником по виконавчому провадженню в межах якого було накладено арешт на зазначене майно - автомобіль.

Відтак, позивач має вирішувати спірне питання шляхом пред`явлення ним відповідно до правил підвідомчості позову до боржника та особи, в інтересах якої накладено арешт, про визнання права власності на майно і звільнення його з-під арешту.

Однак, в даному випадку, позивач звертається із відповідним позовом про зняття арешту тільки до особи, в інтересах якої накладено арешт.

З врахуванням Постанови №5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення. У данному випадку позивач не залучив до участі у справі у якості третьої особи Другий Приморський ВДВС м. Одеси ГТУЮ в Одеській області. Також позивачем не надано копію постанови органу ДВС про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження №55427677 від 18.01.2018 року, не надано підтверджуючих документів звернення до органів ДВС з заявою про зняття арешту на спірне майно та не надано вмотивованої відмови (рішення) державного виконавця в скасуванні арешту на спірне майно

Отже, з огляду на викладене позивач має визначитися з колом осіб, які мають бути залучені до участі у справі, зазначити їх найменування, місцезнаходження, індекс, номери засобів зв`язку та надати копії позовної заяви для вручення цим особам.

Згідно вимогам частини п`ятої статті 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Крім того, відповідно до ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Однак, як вбачається з матеріалів позовної заяви копії доданих до неї документів не засвідчені належним чином, оскільки не містять підпису особи із зазначенням її прізвища, ініціалів та дати такого засвідчення. Крім того копії довіреностей від 03.12.2012 року та від 25.10.2017 року надані без другого аркушу, не вбачається ким, коли і яким нотаріусом видавались ці доручення та на який термін. Відсутні документи на майно з якого позивач просить зняти арешт, перебування спірного автомобіля на облікута не надано доказів належності йому цього майна та на підставі яких правовстанавлюючих документів.

Позовна заява подана без додержання вимог ст.177 ЦПК України підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення майна з під арешту - залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали.

У разі не виконання вимог ухвали судді позовну заяву вважати не поданою і повернути позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Калашнікова О. І.