29.04.2020 Єдиний унікальний номер 205/1836/19
Провадження № 6/205/66/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2020 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючої судді Шавули В.С.

при секретарі Далакян Л.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про розстрочку виконання рішення суду по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, -

В С Т А Н О В И В :

03 березня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська із даною заявою, в якій просить розстрочити виконання постанови апеляційного суду Дніпропетровської області від 04.12.2019 року (а.с.154-155).

В обґрунтування заявлених вимог зазначає, що рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 13.06.2018 року відмовлено у задоволенні позову АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 04 грудня 2019 року рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 13.06.2018 року скасовано, та вирішено стягнути з нього на користь АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» 77 489,97 грн. вартості недорахованої електричної енергії та судовий збір в сумі 4 802,50 грн.

Враховуючи, що він є людиною похилого віку, пенсіонером, йому на момент звернення до суду із даною заявою виповнилось 74 років, доходів окрім пенсії, яка за період з 01.01.2019 року по 31.12.2019 року становить 50 284,78 грн., не має можливості виконати постанову апеляційного суду, у зв`язку із чим, просить суд розстрочити виконання рішення суду, оскільки відразу він не зможе виконати рішення суду в повному обсязі.

Заявник в судове засідання не з`явився. Його представник адвокат Чернета В.Є. до суду надіслав клопотання, в якому просить розгляд справи проводити без своєї участі та участі заявника (а.с.187).

ПАТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» в особі свого представника, в судове засідання не з`явилось. Про день, час та місце розгляду справи повідомлялось належним чином. Про причини неявки свого представника до суду не повідомляло. Письмових заяв про розгляд справи без участі свого представника не надсилало.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що заява про розстрочку виконання рішення суду підлягає задоволенню за таких підстав.

Із матеріалів справи вбачається, що АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» 25 лютого 2019 року звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди (а.с.1-2).

13 червня 2019 року Ленінським районним судом м. Дніпропетровська було ухвалено рішення, яким у задоволенні позовних вимог ПАТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» відмовлено (а.с.106-108).

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 04 грудня 2019 року рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська скасовано, та винесено постанову, якою стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» 77 489,97 грн. вартості недорахованої електричної енергії та судовий збір в сумі 4 802,50 грн. (а.с.142-147).

Відповідно до ч.5 ст. 124 Конституції України, судове рішення підлягає обов`язковому виконання на всій території України.

Відповідно до приписів ст. 435 ЦПК України, заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця, у випадках, встановлених законом, встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Згідно ч. 3ст. 435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Відповідно до ч. 4ст. 435 ЦПК України вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи, тяжке захворювання її самої чи членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Відповідно до ч. 5ст. 435 ЦПК України розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Статтею 33 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу, як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 10 Постанови від 26 грудня 2003 року № 14 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження», задоволення заяви про розстрочку виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи із особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення суду (хвороба боржника або членів його сім`ї, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

При цьому, виконання судового рішення має розглядатися як невід`ємна частина «судового процесу» для цілей статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(справа «Горнсбі проти Греції»). Термін, протягом якого судове рішення залишається невиконаним, може ставити під сумнів розумність строків судового захисту. При вирішенні питання про затримку виконання судового рішення, слід враховувати інтереси обох сторін, як стягувача так і боржника, та дотримуватися їх балансу.

З аналізу наведених норм слідує, що розстрочення виконання рішення можливе лише у виключних випадках за наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Під час вирішення питання про розстрочення виконання рішення суду обов`язково мають враховуватись також інтереси сторони, на користь якої ухвалене рішення, тобто стягувача.

Відповідно до ч 1 ст. 81 ЦП України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом.

Як вбачається з довідки УПФ України в Дніпропетровській області від 24.02.2020 року ОСОБА_1 за період з 01.01.2019 року по 31.12.2019 року отримав пенсію в загальній сумі 50 284,78 грн. (а.с.166).

Проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , сам, інших мешканців немає за вказаною адресою (а.с.167).

З огляду на доводи заявника викладені у заяві, а також враховуючи долучені до вказаної заяви докази, також його бажання виконати рішення, суд дійшов до висновку про наявність виняткових обставин, що утруднюють виконання рішення суду, у зв`язку із чим, слід задовольнити заяву про розстрочку виконання судового рішення.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 435 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про розстрочку виконання рішення суду по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, задовольнити.

Розстрочити виконання постанови Дніпровського апеляційного суду від 04.12.2019 року по цивільній за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, строком на 12 місяців з моменту набрання ухвалою законної сили, зі сплатою по 6 857,70 грн. (шість тисяч вісімсот п`ятдесят сім грн.. 70 коп.) до 25 числа щомісячно на користь Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до повного погашення суми заборгованості.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк на апеляційне оскарження, визначений ст.. 354 ЦПК України, продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя В.С. Шавула