Справа № 234/6644/20
Провадження № 2/234/2269/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2020 року м. Краматорськ

Суддя Краматорського міського суду Донецької області Демидова В.К. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , від імені якого діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання незаконності і недійсності угоди, договору купівлі- продажу земельної ділянки,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження Краматорського міського суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , від імені якого діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання незаконності і недійсності угоди, договору купівлі- продажу земельної ділянки.

Вказана позовна заява підписана від імені позивача його представником фізичною особою ОСОБА_2 , повноваження якої на участь у справі підтверджуються довіреністю, посвідченою приватним нотаріусом Краматорського міського нотраіального округу Стародбуцевою Л.В., реєстр № 4809.

Відповідно до загального принципу, викладеного у ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представником сторони у суді може бути виключно адвокат або законний представник.

При цьому позовна заява та додані матеріали не містять викладу обставин та відповідних доказів про те, що ОСОБА_2 є адвокатом або законним представником позивача ОСОБА_1 .

Виключеннями із вказаного правила, які дозволяють бути представником сторони у суді не адвокату (законному представнику), а іншій особі, є положення ч. 2 ст. 60 ЦПК України, відповідно до яких під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. У свою чергу, спрощене позовне провадження призначене для розгляду, зокрема, малозначних справ. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Подана позовна заява, з урахуванням складності справи, обсягу та характеру доказів у справі, не може бути розглянута у порядку спрощеного позовного провадження, тобто вказана справа не є малозначною та не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження, тобто позовну заяву в даному випадку має право підписувати лише позивач ОСОБА_1 або його представник, який є адвокатом.

При цьому, як зазначалося вище, позовна заява та додані матеріали не містять даних про те, що особа, яка підписала від імені позивача позовну заяву, є адвокатом та у зв`язку з цим може бути її представником в даних правовідносинах спадкування.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Згідно з принципом диспозитивності, закріпленим у ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу.

Аналіз положень п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України вказує на те, що за наявності описаних в ньому обставин повернення позовної заяви, яка підписана особою, яка не має права її підписувати, є обов`язком, а не правом суду, тобто подання до суду позовної заяви, підписаної особою, що не має права її підписувати, є обставиною, яка у відповідності з принципом диспозитивності імперативно унеможливлює її прийняття та початок судового провадження за такою заявою.

Оскільки подана до суду позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати, тому відповідно до п. 1 ч.4 ст. 185 ЦПК України позовна заява ОСОБА_1 , від імені якого діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання незаконності і недійсності угоди, договору купівлі- продажу земельної ділянки- підлягає поверненню.

На підставі викладеного та керуючись стст.185 ч.4 п.1,260 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені якого діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання незаконності і недійсності угоди, договору купівлі- продажу земельної ділянки - повернути особі, яка її подала.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду протягом 15 днів з дня проголошення ухвали.

Суддя В.К.Демидова