Справа № 177/1694/19
Провадження № 2/177/118/20
У Х В А Л А

01.10.2020

Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Суботіної С. А.

за участі: секретаря Ференц Я. З.,

представника позивача Угринович Н.К.,

представника відповідача Закалюжного С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі матеріали цивільної справи за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необлікований (донарахований) об`єм природного газу,-

В С Т А Н О В И В:

09.10.2019 представник позивача звернувся до суду з указаним позовом.

Ухвалою суду від 16.10.2019 провадження у справі відкрито та призначено до судового розгляду.

До початку розгляду справи представник відповідача надав клопотання про перехід від спрощеного до загального позовного провадження, посилаючись на те, що не визнає позовні вимоги та має ряд клопотань для встановлення характеру спірних правовідносин та визначення з правом позивача на стягнення заявленої суми, що повністю відповідатиме завданню підготовчого судового засідання.

Крім того, представник відповідача просив витребувати у позивача фото та відеоматеріали від 24.04.2019 засідання комісії з проведення експертизи лічильника газу Gallus V01077676; копію затвердженої методики за якою проводилась експертиза лічильника газу Gallus V01077676; детальний розрахунок об`єму донарахованого природнього газу згідно акту про порушення № 307 від 22.04.2019 із обґрунтуванням включення до розрахунку саме «ціни закупівлі природнього газу Оператором ГРМ» а не цін тарифної сітки для споживачів; письмове обґрунтування з посиланням на відповідні положення КГС або ж методику за якою визначалась вартість проведеної експертизи; копію наказу, яким був затверджений остаточний склад комісії Оператора ГРМ щодо проведення експертизи від 24.04.2019.

Також представник відповідача просив викликати в судове засідання та допитати як свідків ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Присутній у судовому засіданні представник відповідача підтримав заявлені клопотання, просив задовольнити їх в повному обсязі.

Присутній у судовому засіданні представник позивача заперечував проти задоволення клопотань.

Суд, вислухавши сторони, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до наступного висновку.

У частинах 1-4 статті 274 ЦПК України передбачено перелік справ, що розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження.

У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ціна позову у даній справі складає 35128,24 грн, що становить менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Таким чином, дана справа не є справою з ціною позову, яка перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, і не є справою, яка підлягає розгляду лише за правилами загального позовного провадження, виключний перелік яких передбачений ч. 4 ст. 274 ЦПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з ч. 3 ст. 274 ЦПК України, при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

При цьому судом також враховуються засади змагальності та диспозитивності цивільного провадження.

Представник відповідача в якості обґрунтування необхідності слухання справи в загальному позовному провадженні посилалася на те, що справа потребує детального розгляду спору по суті та з`ясування всіх обставин справи, а також на те, що розгляд справи у загальному позовному провадженні буде більш ефективним.

Водночас вищенаведені обставини не є підставою для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, оскільки судом справа розглядається лише в межах заявлених вимог, сума, про стягнення якої просив позивач, не перевищує 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Доводи сторін судом перевіряються шляхом дослідження позовної заяви, відзиву на неї та доданих письмових доказів.

Як вказує ч. 2, ч. 3 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Таким чином, сторони мали надати усі наявні у них докази до позовної заяви та відзиву на позовну заяву.

Відповідно до ст. 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Як видно з матеріалів справи ні відповідачем ні його представником не доведено, що останніми пропущено строк подання заперечень на позовну заяву, з поважних причин.

В ухвалі суду про відкриття провадження від 16.10.2019, сторонам роз`яснені їх права та строки подання до суду відзиву на позовну заяву разом із доказами які мають значення для правильного вирішення справи, що не позбавляло останніх скористатися своїм правом.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд цивільної справи в загальному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, у разі неможливості самостійно надати докази, учасник справи вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Частиною третьою цієї ж статті ЦПК України визначено вимоги до такого клопотання.

Разом з тим, ознайомившись з указаним клопотанням, суд вважає, що воно до задоволення не підлягає, як необґрунтоване, оскільки у клопотанні не вказано обставини, які можуть підтвердити ці доказ, аргументи, які вони можуть спростувати. Крім того, у клопотанні не зазначено про вжиті представником відповідача заходи для отримання цих доказів самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Зі змісту ст. 12, ст. 13 ЦПК України слідує, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та несуть ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням ними процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються, серед іншого, показаннями свідків.

Згідно ч. 1 ст. 69 ЦПК України свідком може бути кожна особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи.

Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 91 ЦПК України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи.

Суд, вирішуючи клопотання представника відповідача, дослідивши матеріали справи, вважає за необхідне, для повного та об`єктивного розгляду справи, викликати в судове засідання та допитати в якості свідків, зазначених у клопотанні представника відповідача.

Керуючись ст. ст. 12, 19, 55, 274, 277, 279, 260, 261 ЦПК України, ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника відповідача про розгляд цивільної справи Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необлікований (донарахований) об`єм природного газу в загальному позовному провадженні, - залишити без задоволення.

У задоволенні клопотання представника відповідача про витребування доказів, - відмовити.

Клопотання про виклик та допит свідків у судовому засіданні, а саме ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , - задовольнити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено 02.10.2020.

Суддя: