РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" травня 2020 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Шепеля К.А.,

за участі секретаря судового засідання Бондар С.В.,

представника позивача Смірнова С.М.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Полігаса В.М.

розглянувши по суті у відкритому судовому засіданні в залі № 1 Жмеринського міськрайонного суду справу за позовом адвоката Смірнова Сергія Михайловича в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Жмеринської міської ради Вінницької області - про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

приходить до такого.

Позиція позивача.

Представник позивача 23 грудня 2019 року звернувся до суду з цим позовом в інтересах ОСОБА_2 , в якому вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Чапаєвка Жмеринського району померла баба позивача - ОСОБА_4 , яка за життя скала заповіт на її користь, і після смерті якої відкрилась спадщина у виді земельної ділянки № НОМЕР_1 кадастровий номер :05:003:0117, що розташована на території Коростівецької сільської ради Жмеринського району Вінницької області, площею 1,4299 га. На підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯД №382234, виданого згідно розпорядження Жмеринської районної державної адміністрації від 13 березня 2007 року за №151. Позивач бажає прийняти спадщину після смерті ОСОБА_4 , проте, коли вона звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, їй відмовили у зв`язку з тим, що вона пропустила шестимісячний строк для подання такої заяви. Представник позивача зазначив, що ОСОБА_2 пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини у зв`язку з тим, що на час прийняття спадщини проживала в Федеративній республіці Німеччина (за 1500 км від місця подання заяви), на другий день після смерті ОСОБА_4 , а саме ІНФОРМАЦІЯ_1 народила в м. Кронах дочку ОСОБА_5 та мала клопоти пов`язані з народженням дитини, а тому не мала фізичної можливості вчасно звернутись до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини.

Представник позивача просив позов задоволити та визначити позивачу ОСОБА_2 два місяці строку після набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини (а.с.1-8).

На підтвердження позовних вимог представник позивача надав копію свідоцтва про народження позивача, копію свідоцтва про смерть ОСОБА_4 , копію Державного акту про право власності на земельну ділянку серії ЯД №382234, копію заповіту від 26 жовтня 2010, копію Інформації з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку, копію Витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), копію Витягу зі Спадкового реєстру(спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), копію постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, копію закордонного паспорта позивача, копію свідоцтва про народження дитини та роздруківку з сайту https://www.google.com.ua/maps/.

У судовому засіданні 19 травня 2020 представник позивача повністю підтрмує позов позов. Пояснює, що позивач не мала можливості вчасно прийняти спадщину, оскільки проживала в Федеративній республіці Німеччина, на другий день після смерті ОСОБА_4 народила дочку, тому була позбавлена можливості звернутись до нотаріальної контори. Позовні вимоги підтримав повністю.

Позиція відповідачів.

Відповідач ОСОБА_1 мв судовому засіданні проти задоволення позову не заперечує, оскільки її мати ОСОБА_4 за життя здійснила особисте розпорядження щодо свого майна на випадок смерті у вигляді заповіту, посвідченого Коростівецькою сільською радою, яким належне їй право власності на земельну ділянку заповідала онучці ОСОБА_2 .

Представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_6 проти задоволення позову заперечує, посилаючись на пропущення строків позовної давності, а також що позивач могла написати заяву про прийняття спадщини за місцем свого проживання і направити її поштовим зв`язком, але не зробила цього. На підтвердження своїх заперечень, представник відповідача документів не надає посилається на відповідну практику Верховного Суду України щодо розгляду аналогічних справ. Просив повністю відмовити в задоволенні цього позову .

Представник третьої особи Жмеринської міської ради Вінницької області Коновалова Я.О. до суду не з`явилась, але через канцелярію надала заяву, згідно якої позовні вимоги повністю підтримує та просить розгляд справи провести у її відсутність (а.с.108).

Процесуальні рішення по справ, заяви та клопотання.

Справа передана до провадження судді 23 грудня 2019 року, що видно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями (а.с.47).

Ухвалою від 08 січня 2020 року позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі (а.с.51).

10 січня 2020 року ОСОБА_3 подала до суду заяву про залучення її співвідповідачем у справі, оскільки вона є спадкоємцем першої черги за законом (а.с. 58).

Ухвалою від 28 січня 2020 року залучено до участі у справі ОСОБА_3 в якості співвідповідача (а.с.104).

Встановлені судом обставини та зміст спірних правовідносин.

Досліджуючи факти та питання права, що лежать в основі спору, суд встановив, що відповідно до копії свідоцтва про смерть ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Чапаєвка Жмеринського району (а.с.15).

Згідно з копією заповіту від 26 жовтня 2010 року ОСОБА_4 належну їй земельну ділянку № НОМЕР_1 , яка знаходиться на території Коростівецької сільської ради Жмеринського району заповіла внучці, позивачу ОСОБА_2 (а.с.25).

Згідно з Витягом зі спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), станом на 21 листопада 2019 року заповіт є чинним (а.с. 26)

Відповідно до копії спадкової справи №95/2016 заведеної 9 лютого 2016 року, відповідач ОСОБА_3 подала заяву про прийняття спадщини за законом, відповідач ОСОБА_1 прийняла спадщину за заповітом та отримала свідоцтво про право на спадщину у вигляді житлового будинку з господарськими будівлями, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.68-99 ).

Згідно з копією постанови державного нотаріуса Жмеринської районної державної нотаріальної контори Суської С.В. від 29 березня 2019 року №550/02-31 позивачу ОСОБА_2 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку із тим, що вона пропустила шестимісячний строк для такого звернення (а.с.31).

Відповідно до довідки Коростівецької сільської ради від 04 квітня 2019 року , на час відкриття спадщини із спадкодавцем проживали та були зареєстровані дочка ОСОБА_1 та онук ОСОБА_7 (а.с.24).

Згідно з візами у копії закордонного паспорту, позивач ОСОБА_2 виїхала з України 13 червня 2014 року, а повернулась в Україну 20 листопада 2017 року(а.с.32).

Відповідно до копії свідоцтва про народження ОСОБА_8 народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Кронах Федеративної республіки Німеччина (а.с.34).

Оцінюючи вищеперераховані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів відповідно до вимог статті 89 ЦПК України, суд згідно з положеннями статей 77, 78, 79, 80 цього ж Кодексу вважає ці докази належними, допустимими, достовірними та достатніми, оскільки вони містять інформацію щодо предмета доказування, одержані у встановленому законом порядку, на їх підставі можна встановити дійсні обставини справи, а також у своїй сукупності вони дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Юридична кваліфікація встановлених обставин.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Вказаний спір регулюється положеннями глави 84 та 85 Книги шостої (Спадкове право) Цивільного кодексу України.

У статті 1233 ЦК України зазначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Згідно зі статтею 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Як встановлено у судовому засіданні, позивач постійно не проживала зі спадкодавцем, тому повинна була по закону у шестимісячний строк після смерті спадкодавця подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) державний нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Державний нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.

Судом встановлено, що шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 сплинув 17 травня 2016 року, а до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини позивач ОСОБА_2 звернулася 3 грудня 2019 року.

Враховуючи факт народження дитини позивачем через два дні після смерті спадкодавця та проживання позивача в Федеративній республіці Німеччина, неможливість тривалої подорожі із новонародженою дитиною на велику відстань чи залишення дитини на певний час без догляду матері, суд дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення позову ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 , визнавши поважними вказані вище причини, та такими, що створюють істотні труднощі для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Висновки суду.

Таким чином суд дійшов висновку, що право позивача на спадкування належної ОСОБА_4 земельної ділянки підлягає поновленню, що стало підставою її звернення до суду з цим позовом. Тому суд вважає, що позов слід задовольнити.

Керуючись статтями 263, 264, 265 ЦПК України, на підставі статей 15, 16, 1220, 1222, 1223, 1233, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд -

у х в а л и в :

Позов адвоката Смірнова Сергія Михайловича в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Жмеринської міської ради Вінницької області - про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання цим рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті своєї баби ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с.Чапаєвка Жмеринського району Вінницької області.

Судові витрати залишити за позивачем.

На рішення може бути подана апеляція до Вінницького апеляційного суду на протязі тридцяти днів з дня складення його повного тексту.

Повний текст рішення складено 27 травня 2020 року.

До дня початку функціонування єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (частини перша та друга статті 273 ЦПК України).

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду (пункт 1 частини другої статті 354 ЦПК України).

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин(частина третя статті 354 ЦПК України).

Ім`я, найменування сторін.

Позивач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканка с.Малі Коростівці Жмеринського району Вінницької області, РНОКПП НОМЕР_2 .

Представник позивача адвокат Смірнов Сергій Михайлович, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серії ВН №000439 від 28 лютого 2019 року.

Відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешканка с.Малі Коростівці Жмеринського району, РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , мешканкас.Малі Коростівці Жмеринського району, РНОКПП.

Представник відповідача адвокат Полігас Володимир Миколайович, свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 752 від 6 червня 2012 року.

Третя особа Жмеринська міська рада Вінницької області, вул.Центральна, 4 м.Жмеринка Вінницької області, .

Головуючий суддя Костянтин Шепель