Справа № 189/1911/19
РІШЕННЯ

Іменем України

05.05.2020 року смт. Покровське

Покровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Лукінової К.С.

секретаря судового засідання Копиці С.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в смт. Покровське Покровського району Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОСКО» про стягнення невиплаченої суми розрахунку при звільненні, середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ТОВ «Проско» про стягнення невиплаченої суми розрахунку при звільненні, середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні. Свої позовні вимоги позивачка обґрунтувала тим, що у період з 05 травня 2016 року по 13 травня 2018 року вона знаходилась у трудових відносинах з ТОВ «Проско». Згідно наказу № 50-к від 14.05.2018 року її було звільнено з ТОВ «Проско» за власним бажанням, згідно ст. 38 КЗпПУ. Під час її знаходження у трудових відносинах з відповідачем з боку останнього була нарахована, але не виплачена заробітна плата у розмірі 6232,96 грн. Вона неодноразово зверталася до керівництва ТОВ «Проско» з питання виплати заборгованості із заробітної плати, але так до цього часу кошти їй не виплачені. В день звільнення 13.05.2018 року, відповідач письмово не повідомив позивачку про нараховані суми належні при звільненні та не здійснив виплату належних коштів, що є грубим порушенням ч. 1 ст. 116 КЗпП України. Згідно індивідуальних відомостей про застраховану особу за формою ОК-5 виданих Покровським відділом обслуговування громадян (сервісний центр) управління обслуговування громадян ГУ Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області №1097 від 30.10.2019 року за травень 2018 року у зв`язку з її звільненням була нарахована заробітна плата в розмірі 6232,96 грн. За таких обставин, з відповідача підлягає стягненню в судовому порядку 6232,96 грн. Згідно індивідуальних відомостей про застраховану особу за формою ОК-5 виданих Покровським відділом обслуговування громадян (сервісний центр) управління обслуговування громадян ГУ Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області № 1097 від 30.10.2019 року, середньомісячна заробітна плата за два календарні місяці роботи склала 8903,14 грн. (березень 2018 року - 4938,89 грн., квітень 2018 року - 3964,25 грн. За таких обставин, середньоденна заробітна плата складає 222,58 грн. У зв`язку з тим, що відповідач не провів повний розрахунок при звільненні позивачки, та враховуючи те, що з моменту звільнення до моменту звернення до суду пройшло 383 робочих днів, з нього підлягає стягненню середній заробіток за час затримки в розрахунку, який на момент звернення до суду складає 85248,14 грн. Враховуючи вищевикладене, позивачка просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Справу розглянуто згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України у відсутності позивачки, яка надіслала до суду заяву з проханням розглянути справу за її відсутності. Позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, відзиву на позовну заяву не надав, тому суд вважає за можливе розглянути справу відповідно правил ст. 280,287,288 ЦПК України - заочно. Позивачка не заперечує проти винесення заочного рішення.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 з 05.05.2016 року по 13.05.2018 року перебувала у трудових відносинах з ТОВ «Проско» та працювала укладальником-пакувальником по 2 розряду в фабрику сухого збагачення каоліну. 13.05.2018 року ОСОБА_1 на підставі ст. 38 КЗпП України звільнена за власним бажанням. (а.с. 5).

Згідно ст. 47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належним чином оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього кодексу.

Судом також встановлено, що ОСОБА_1 в травні 2018 року було нараховано заробітну плату в розмірі 6232,96 грн.

Станом на день розгляду справи у суді, доказів сплати позивачці вищезазначеної заборгованості по виплаті заробітної плати, суду надано не було.

Відповідно до вимог ст. 116 КЗпП України, передбачено, що при звільненні працівника виплата усіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться у день його звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного для після пред`явлення звільненим працівником вимог про розрахунок. При нарахуванні суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.

На підставі вищевикладеного, враховуючи те, що на час розгляду справи позивачці заборгованість по заробітній платі не виплачена, суд приходить до висновку про стягнення з ТОВ «Проско» на користь ОСОБА_1 заборгованості по заробітній платі у сумі 6232,96 грн.

В силу ст. 430 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішень у справах про присудження працівникові виплати заробітної плати, але не більше ніж за один місяць.

Згідно ст.117 КЗпП України у разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Середній заробіток працівника визначається відповідно до ст. 27 Закону України «Про оплату праці» за правилами, передбаченими Порядком. Відповідно до п. 5 розділу IV Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою КМУ від 08.02.1995р. № 100, провадиться, виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

У випадках збереження середньої заробітної плати, термін розрахунку останні два повних робочих місяці (ч.2,3 п.2 Порядку обчислення середньої заробітної плати) середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.

Згідно з абзацу 1 п. 8 розділу IV Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні 2 місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Середньоденна (середньогодинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством - календарних днів за цей період.

З огляду на викладене при обчисленні розміру середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку слід використовувати формулу, за якою обрахуванню підлягає період затримки за робочі дні виходячи із середньоденного заробітку, обчисленого відповідно до положень порядку.

26.03.2020 року на адресу відповідача було направлено лист про надання відомостей про розмір середньоденної заробітної плати ОСОБА_1 та кількість відпрацьованих нею днів за останні два календарних місяці роботи. Вказаний лист було отримано відповідачем 21.04.2020 року, однак станом на день розгляду справи запитуваних судом відомостей надано не було.

В зв`язку з вищенаведеним, розрахунок середнього заробітку за весь час затримки розрахунку здійснено на підставі існуючих документів, а саме індивідуальних відомостей про застраховану особу за формою ОК-5 виданих Покровським відділом обслуговування громадян (сервісний центр) управління обслуговування громадян ГУ Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області №1097 від 30.10.2019 року, розрахунку середнього заробітку ОСОБА_1 , згідно яких заробітна плата ОСОБА_1 за травень 2018 року складає 6232,96 грн. Заробітна плата ОСОБА_1 за березень 2018 року складає 4938,89 грн., за квітень 2018 року 3964,25 грн. (а.с.6-11,12).

Кількість відпрацьованих/робочих днів в розрахунковому періоді тобто з 01.03.2018 року по 31.04.2018 рік складає 40 робочих днів.

Таким чином, середній заробіток за вищезазначеною формулою становить: 8903,14 грн. (фактична заробітна плата за останні два місяці) / 40 (фактично відпрацьовані дні за останні два місяці) = 222 грн. 58 коп. в день.

Період затримки становить 383 дні:

2018 рік (з 13.05.2018 р.) 162 дні,

2019 рік - 221 день,

Середній заробіток за час затримки розрахунку складає: 222 грн. 58 коп. * 383 днів = 85248,14 грн.

У правовому висновку висловленому ВСУ у справі № 6-259цс17 від 13.03.2017 року, за наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум власник або уповноважений ним орган повинен сплатити зазначене в статті 117 КЗпП України відшкодування в тому разі, коли спір вирішено на користь працівника. Установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, або в разі його відсутності в цей день наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі статті 117 КЗпП України стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а в разі не проведення його до розгляду справи по день ухвалення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не позбавляє його відповідальності.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходив із наступного.

Згідно зі ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи, що позовні вимоги задоволені в повному обсязі, позивачка на підставі п.1 ч.1. ст. 5 Закону України «Про судовий збір» була звільнена від сплати судового збору, з відповідача на користь держави підлягає сплаті судовий збір у розмірі 2102,00 грн. за позовну вимогу про стягнення заборгованості по заробітній платі та 2102,00 грн. за позовну вимогу про стягнення середнього заробітку за весь період затримки розрахунку. Всього з відповідача на користь держави підлягає до стягнення судовий збір у розмірі 4204,00 грн.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 47, 116, 117 КЗпП України, ст.ст. 4,5,10,141,259,263-265,280-282,289 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОСКО» про стягнення невиплаченої суми розрахунку при звільненні, середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні - задовольнити в повному обсязі.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Проско», на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 заборгованість по заробітній платі в сумі 6232,96 грн.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Проско», на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 середній заробіток за весь період затримки розрахунку в сумі 85248,14 грн.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 430 ЦПК України, допустити негайне виконання рішення в частині виплати заробітної плати в межах суми платежу за один місяць.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Проско», на користь держави судовий збір у розмірі 4204,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідно до Розділу VІІІ п.п.15.5 п.15 ч. 1 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду через Покровський районний суд Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ч. 3 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя: К.С. Лукінова