головуючий у суді І інстанції Цукуров В.П.
провадження № 22-ц/824/2903/2020
УХВАЛА

16 березня 2019 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Писана Т.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01 листопада 2019 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Білоцерківського районного суду Київської області від 01 листопада 2019 року відкрито провадження у даній справі.

Не погоджуючись із указаною ухвалою ОСОБА_1 25 листопада 2019 року подала апеляційну скаргу.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначала, що дана справа має розглядатися Білокуракинським районним судом Луганської області.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 грудня 2019 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано скаржнику строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали для надіслання на адресу апеляційного суду оригіналу квитанції про сплату судового збору та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску вказаного строку.

Роз`яснено, що у разі невиконання вимог вказаної ухвали у встановлений судом строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута.

Відповідно до супровідного листа Київського апеляційного суду від 06 грудня 2019 року на поштову адресу ОСОБА_1 було направлено копію вищевказаної ухвали для виконання.

21 грудня 2019 року до Київського апеляційного суду надійшов конверт із зазначеною вище ухвалою з відміткою «інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення».

Відповідно до супровідного листа Київського апеляційного суду від 27 січня 2020 року на адресу ОСОБА_1 було повторно надіслано ухвалу Київського апеляційного суду від 05 грудня 2019 року для виконання.

Як убачається з матеріалів справи, копію ухвали Київського апеляційного суду від 05 грудня 2019 року скаржник отримала 03 лютого 2020 року.

Разом з тим, станом на 16 березня 2020 року скаржник не виконала вимоги, зазначені в ухвалі, та не надіслала на адресу апеляційного суду оригіналу квитанції про сплату судового збору та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску вказаного строку.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Законом, а саме частиною 1 статті 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини слід брати до уваги те, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді. (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року, (Judgementof ECHR of 16 December 1992 DeGeouffredelaPradelle v. France // SeriesA N 253- В).

Кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особі (справа «Скопелліті проти Італії» від 23 листопада 1993 року), або виконанням рішення, ухваленого на користь особи (справа «Папахелас проти Греції» від 25 березня 1999 року).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Виходячи зі змісту частини 2 статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За змістом статті 185 ЦПК України, якщо заявник не усунув недоліки скарги у строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною і повертається заявнику.

Таким чином, за обставин, коли скаржником у встановлений судом строк станом на 16 березня 2020 року не усунуто недоліки апеляційної скарги, апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

Повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357, ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01 листопада 2019 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу вважати неподаною та повернути.

Ухвала набирає законної сили з часу її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Суддя Т.О. Писана