УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 638/13609/20

Провадження № 2/638/4736/20

05.10.2020 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Хайкін В.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Мохонько Юлії Миколаївни про зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Кислий Андрій Матвійович 02.10.2020 року електронним засобом зв`язку звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Мохонько Юлії Миколаївни про зобов`язання вчинити певні дії, а саме просить суд: визнати незаконною та скасувати постанову приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Мохонько Юлії Миколаївни від 17.09.2020 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії видачі ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину за законом на домоволодіння АДРЕСА_1 після матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 та зобов`язати приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Мохонько Юлію Миколаївну видати ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину за законом на домоволодіння АДРЕСА_1 після матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення, (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Проте, вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, передбачених статтею175 ЦПК України.

Розглянувши заяву та додані до неї матеріали, суд приходить до висновку про залишення заяви без руху, оскільки вона подана без дотримання вимог статті 175 ЦПК України.

Відповідно до положень частини 2 статті 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 4, 8 статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з вимогами ч. ч. 5, 6 статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що вона подана позивачем з використанням електронного цифрового підпису та направлена на електронну поштову адресу суду 28.08.2020 року, та зареєстрована у автоматизованій системі документообігу суду 31.08.2020 року.

Водночас, за змістом підпункту 15.15 підпункту 15 пункту 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

При цьому, відповідно до підпункту 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

В газеті «Голос України» (№42 (7048) від 01.03.2019 року) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно якого відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 року №624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№229 (6984) від 01.12.2018 року).

Відтак, на час звернення ОСОБА_1 із позовом, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система роботу не розпочала, що унеможливлює прийняття позову в електронній формі без наявності власноручного підпису позивача (представника).

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 14 лютого 2019 року у справі №9901/43/19, Верховним судом в ухвалі від 06 травня 2019 у справі №804/16221/15, Верховним Судом у постанові від 19 грудня 2018 року у справі №226/1204/18, ухвалах від 04 грудня 2018 року у справі №2340/3060/18, від 23 листопада 2018 року у справі №813/1368/18, від 14 грудня 2018 року у справі №804/3580/18.

Таким чином, після публікації даного оголошення зміни, які передбачені Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів, пов`язані з початком функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи», не набувають чинності.

Водночас, експлуатація ЄСІТС (у складі підсистем (модулів): Єдиний контакт-центр судової влади України; Єдина підсистема управління фінансово-господарськими процесами; Офіційна електронна адреса (Електронний кабінет); Офіційний веб-портал «Судова влада України»; Єдиний державний реєстр судових рішень; Електронний суд; Автоматизований розподіл; Судова статистика) продовжується в тестовому режимі.

Враховуючи те, що станом на дату звернення позивача до суду з позовом Єдина судова інформаційно-телекомунікаційної система не функціонує, всі документи мають подаватися в паперовому вигляді, письмові заяви повинні мати власноручний підпис заявника, а письмові докази - бути завірені ним у встановленому законом порядку.

Однак, вказана позовна заява подана через систему «Електронний суд» та не містить підпису позивача або його представника. Крім того, відповідач у даній системі на зареєстрований, а відповідачем не долучено позов та додатків до нього у паперовому вигляді.

Згідно з вимогами частини 2 статті 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідчених копіях, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з вимогами частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 840, 80 грн.

При цьому, як вбачається із матеріалів, доданих до позову, позивачем позовна вимога судовим збором не оплачена.

Крім того, позовна заява повинна містити: відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися (пункт 7 частини 3 статті 175 ЦПК України), однак вказані відомості у позові відсутні.

Відповідно до вимог частини 1 статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Однак, подавши вказану позовну заяву в системі «Електронний суд» позивачем відповідно не надано її копію з додатками для сторони відповідача.

Отже, враховуючи, що в разі відкриття провадження у справі копія позовної заяви з додатками має бути направлена поштою відповідачу, стороні позивача належить надати до суду позовну заяву з додатками в паперовому вигляді, скріплену його підписом, а також її копії відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Мохонько Юлії Миколаївни про зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви в строк, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення позивачу ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення зазначених вище недоліків заява вважатиметься не поданою та буде повернено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Дзержинського районного суду

м. Харкова В.М. Хайкін