Апеляційне провадження № 22-ц/824/6408/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2020 року м. Київ

Унікальний номер 755/16734/19

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шахової О.В., суддів: Вербової І.М., Саліхова В.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 ,

на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва, постановлену 17 грудня 2019 року в приміщенні суду під головуванням судді Галагана В.І.,-

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , інші особи, які приймають участь у справі: ОСОБА_3 , ГТУЮ у м. Києві, УПН ГТУЮ у м. Києві про позбавлення права на спадкування та зняття з реєстраційного обліку.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 17 грудня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто особі, яка її подала.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 звернулася до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу, як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що ухвалу про залишення позовної заяви без руху вона не отримувала. Направила до суду першої інстанції заяву про продовження строку на усунення недоліків, оскільки хворіла та перебувала в медичних закладах, але суд таку заяву проігнорував та повернув її позовну заяву.

Відзив на апеляційну скаргу від інших учасників справ до суду апеляційної інстанції не надійшов.

Згідно ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ч.2 ст.369 ЦПК України розгляд апеляційної скарги проводиться без повідомлення учасників справи.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду та матеріали справи в межах апеляційного оскарження, дійшла наступного висновку.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що станом на 17 грудня 2019 року позивачем виявлені судом недоліки позовної заяви не усунуто, а відтак позовну заяву вважав неподаною та такою, що підлягає поверненню. Окрім того, вказував, що надав позивачу двомісячний строк на усунення недоліків позовної заяви.

Статтею 263 ЦПК України установлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим та має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеного цим Кодексом. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Проте, оскаржувана ухвала не відповідає указаним нормам, що згідно статті 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали суду і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Частиною першою статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом установлено, що у жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до ОСОБА_2 про позбавлення права на спадкування та зняття з реєстраційного обліку.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18 жовтня 2019 року позовну заяву залишено без руху. Встановлено позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Залишаючи позовну заяву без руху, суд першої інстанції виходив з того, що позовна заява не відповідає вимогам статті 175 ЦПК України, оскільки містить недоліки, які перешкоджають відкриттю провадження у справі, а саме: позовна заява не містила адреси відповідача та повної адреси позивача; не зазначено про те, що позивачем не подано будь-якого іншого позову до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав; до позовної зави додано докази, які не містили ознаки їх належного засвідчення у порядку, встановленому чинним законодавством України та не зазначено про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви; не вказано статус учасників процесу.

Статтею 175 ЦПК України встановлено вимоги до форми та змісту позовної заяви.

Згідно норм частин першої та другої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву (заяву) подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 176 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви (заяви) постановляє ухвалу про залишення позовної заяви (заяви) без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви (заяви) без руху зазначаються недоліки позовної заяви (заяви), спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви (заяви) без руху.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви (заяви) у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (заявникові) (частина третя статті 185 ЦПК України).

У випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Апеляційним судом встановлено, що копію ухвали суду про залишення позовної заяви без руху ОСОБА_1 направлено 18.10.2019 (ас.13).

13.11.2019 позивач звернулася до суду з заявою про продовження терміну на усунення недоліків у зв`язку з хворобою, що підтвердила наданою копією виписки з медичної карти (ас.ас.14-15).

Частиною 2 ст. 127 ЦПК України визначено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Частиною 6 даної статті передбачено, що про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

З матеріалів справи вбачається, що питання про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви судом першої інстанції не вирішувалось і така ухвала з дати отримання 13.11.2019 вказаної заяви судом (ас.14) і до постановлення 17.12.2019 ухвали про визнання позовної заяви неподаною та її повернення (ас.ас. 16-17) у матеріалах справи відсутня.

Разом з тим, відповідно до частини шостої статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є, зокрема, день проставлення у поштовому відділенні відмітки про вручення судового рішення.

З матеріалів справи також убачається, що копію ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 18 жовтня 2019 року про залишення позовної заяви без руху ОСОБА_1 не отримувала.

Апеляційний суд також зазначає, що зазначення в ухвалі Дніпровського районного суду м. Києва від 17.12.2019 судом про те, що суд надав позивачу двомісячний строк для усунення недоліків позовної заяви є безпідставним, оскільки встановити початок перебігу такого строку не вбачається можливим у зв`язку з відсутністю належного повідомлення про вручення позивачу ухвали про залишення її позовної заяви без руху та відсутністю ухвали про продовження строків за заявою ОСОБА_1 від 13.11.2019.

Вказане призвело до передчасного висновку про наявність підстав для визнання позовної заяви неподаною та її повернення.

Таким чином, ураховуючи наведене, колегія доходить висновку, що суд першої інстанції, встановивши строк для усунення недоліків позовної заяви у десять днів з дня отримання копії ухвали, будучи обізнаним про те, що ОСОБА_1 не отримала копію ухвали про залишення її позову без руху, не вирішивши питання про продовження строку для усунення недоліків, дійшов передчасного висновку про повернення позовної заяви.

Відповідно до статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Таким чином, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду - скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 367, 368, 369, 374, 379, 381, 382, 384 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 17 грудня 2019 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач

Судді: