У Х В А Л А

"23" березня 2020 р.

Київ

справа № 760/8650/20

провадження № 2/755/2186/20

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., вивчивши письмові заяви представника позивача ОСОБА_1 про допит свідків та призначення експертизи, подані в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договору позики недійсним, -

УСТАНОВИВ:

Постановою Київського апеляційного суду від 22.01.2020 року ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 06 серпня 2019 року про відкриття провадження у справі скасовано, а справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договору позики недійсним направлено до Дніпровського районного суду м. Києва за підсудністю.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 20 лютого 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договору позики недійсним, постановлено порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Згідно матеріалів цивільної справи, остання містить заяву представника позивача ОСОБА_1 про призначення судової почеркознавчо-психологічної експертизи та про допит свідків.

Вивчивши матеріали поданих заяв, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 116 Цивільного процесуального кодексу України, способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.

Згідно ч. 1 статті 117 Цивільного процесуального кодексу України, у заяві про забезпечення доказів зазначається: найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) іншої сторони (сторін), якщо вона відома заявнику, а також якщо відомі відомості, що її ідентифікують: її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти; докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні; обґрунтування необхідності забезпечення доказів; спосіб, у який заявник просить суд забезпечити докази, у разі необхідності - особу, у якої знаходяться докази; перелік документів, що додаються до заяви.

Згідно положень ч. 1 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Разом з тим, суд визнає необґрунтованою заяву представника позивача про призначення судової почеркознавчо-психологічної експертизи, оскільки заява не містить підстав призначення комплексної експертизи задля вирішення поставленого представником питання, та заява не містить назви експертної установи, яка має провести заявлену експертизу. (а.с. 8)

Крім того, підставою призначення експертизи згідно змісту заяви є спростування тверджень відповідача ОСОБА_3 , зазначених ним у його позовній заяві до ОСОБА_2 про стягнення боргу за розпискою, яка перебуває у провадженні судді Дніпровського районного суду м. Києва Савлук Т.В. (справа № 755/6545/18). Однак, суд позбавлено права проведення експертизи у даному провадженні задля спростування фактів/тверджень, що підлягають доказуванню у іншому цивільному провадженні, ураховуючи, що дана досліджування позовна заява не є зустрічною позовною заявою, а є позовом, що підлягає самостійному доказуванню відповідно до правил інституту доказування у цивільному процесі.

Крім того, суд визнає необґрунтованою заяву про допит свідків на підтвердження факту застосування насильства відносно позивача під час укладення договору позики, оскільки до заяви не долучено жодного доказу вчинення насильства відносно позивача, зокрема, заяв позивача та/або свідків до правоохоронних органів про вчинення насильства, доказів порушення кримінальних справ тощо, ураховуючи, що оспорювану розписку про отримання позики підписано 20.10.2016 року.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом. (ч. 4 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України)

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяв позивача про забезпечення доказів, з огляду на відсутність належного обґрунтування забезпечення доказів у заявлений спосіб.

Керуючись ст.ст. 116-118 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

Письмові заяви представника позивача ОСОБА_1 про допит свідків та призначення експертизи, подані в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договору позики недійсним,- залишити без задоволення.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет: http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: В.І. Галаган