Провадження № 2/756/2063/20
У Х В А Л А

07 квітня 2020 року Оболонський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді - Майбоженко А.М.

при секретарі - Одягайло Л.М.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні та встановлення порядку користування квартирою,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Оболонського районного суду м.Києва знаходиться цивільна справа за позовом Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні та встановлення порядку користування квартирою.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

За приписами ч. 1 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Нормою ч. 1 ст. 131 ЦПК України на учасників судового процесу покладено обов`язок повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Про судові засідання, призначені на 28.01.2020 року та 07.04.2020 позивач АТ «Укрсоцбанк» повідомлявся шляхом надіслання йому судових повісток про виклик за адресою, що зазначена у позовній заяві: АДРЕСА_1 . За цією адресою позивачем отримано повістки про виклик у зазначені судові засідання, що дозволяє суду зробити висновок про те, що позивач був належним чином повідомленим про зазначені судові засідання.

Про зміну юридичної адреси чи адреси для листування позивач у ході розгляду справи не повідомляв.

Згідно з нормою п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

В судові засідання 28.01.2020 та 07.04.2020 представник позивача АТ «Укрсоцбанк» не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі.

Заяви про розгляд справи за його відсутності позивачем не подано.

Європейський суд з прав людини підкреслив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження (див. рішення у справах "Олександр Шевченко проти України" від 26 квітня 2007 року та "Трух проти України" від 14 жовтня 2003 року).

Передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії").

Таким чином, суд вважає, що особа, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов`язана слідкувати за перебігом розгляду своєї заяви.

Оскільки позивач, який був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з`явився в судове засідання, не подав заяв про розгляд справи за його відсутності, суд вважає, що позов АТ «Укрсоцбанк» слід залишити без розгляду.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Так, у своїх рішеннях у справах "Осман проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без розгляду відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України не є порушенням права на справедливий суд та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Крім цього, суд вважає також необхідним зазначити наступне.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» із змінами, внесеними постановами Кабінету Міністрів України від 16.03.2020 №239, від 25.03.2020 №239, 20.03.2020 №242, 29.03.2020 №243, 02.04.2020 №255 з 12.03.2020 по 24.04.2020 на всій території України встановлено карантин.

В редакції постанови Кабінету Міністрів України, що є чинною на момент розгляду справи, центральним органом виконавчої влади також встановлено до 24.04.2020 заборону регулярних та нерегулярних перевезень пасажирів автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському, внутрішньообласному та міжобласному сполученні, зокрема пасажирські перевезення на міських автобусних маршрутах у режимі маршрутного таксі, за виключенням певних випадків, перевезення пасажирів метрополітенами м. Києва, Харкова і Дніпра; перевезення пасажирів залізничним транспортом в усіх видах внутрішнього сполучення (приміському, міському, регіональному та дальньому).

Листом від 11.03.2020 Голова ради суддів України Б . Моніч звернувся до громадян, які є учасниками судових процесів, з проханням утриматися від участі у судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників сторін.

Вказане дає підстави вважати, що ситуація в України, пов`язана з введенням карантину суттєво впливає на можливість учасників справи брати участь у судових засіданнях.

Однак, наявність таких перешкод не свідчить про те, що особи, які беруть участь у справі звільняються від повідомлення суду про причини своєї неявки в судове засідання або подання будь-яких клопотань, зокрема про відкладення розгляду справи.

Не врахування судом повторної неявки позивача в судове засідання, аналіз чинного законодавства щодо наявності чи відсутності у них підстав для цього судом та прийняття рішення про відкладення розгляду справи за відсутності клопотання про це - є перевищенням повноважень суду при розгляді цивільної справи, порушує принципи диспозитивності цивільного процесу та рівності сторін, оскільки фактично суд у такому випадку виявлятиме преференції до однієї зі сторін, що не допускається.

Керуючись ст.257 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні та встановлення порядку користування квартирою - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного через Оболонський районний суд м.Києва.

Суддя А.М.Майбоженко