Ухвала

12 травня 2020 року

м. Київ

справа № 752/4254/17

провадження № 61-7641ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 06 серпня 2019 року у справі за позовом Акціонерного товариства «CGM Czech a.s.» до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мінюкова-Кручина Тетяна Павлівна, про визнання договору купівлі-продажу недійсним та повернення майна,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2017 року Акціонерне товариство «CGM Czech a. s.» (далі - АТ «CGM Czech a. s.») звернулось до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просило:

- визнати недійсним договір купівлі-продажу від 24 липня 2014 року, укладений між АТ «CGM Czech a. s.» в особі представника Йозефа Хромяка та ОСОБА_2 , посвідчений Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мінюковою-Кручиною Т. П., зареєстрований в реєстрі за № 571;

- скасувати рішення про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1 ;

- повернути у власність АТ «CGM Czech a. s.» квартиру АДРЕСА_1 .

Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 24 квітня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 06 серпня 2019 року рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 24 квітня 2019 року скасовано та ухвалене нове рішення у справі, яким позов АТ «CGM Czech a. s.» задоволено частково.

Визнано недійсним договір купівлі-продажу від 24 липня 2014 року, укладений між АТ «CGM Czech a. s.» в особі представника Йозефа Хромяка та ОСОБА_2 , посвідчений Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мінюковою-Кручиною Т. П., зареєстрований в реєстрі за № 571.

Скасовано рішення про державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 на квартиру АДРЕСА_1 .

У задоволенні позову в іншій частині відмовлено.

02 травня 2020 року ОСОБА_1 подала до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду через засоби поштового зв`язку касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 06 серпня 2019 року, в якій просить скасувати постанову суду апеляційної інстанції, справу передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Особа, яка не брала участі у справі, якщо суд вирішив питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, має право подати касаційну скаргу

на судове рішення лише після його перегляду в апеляційному порядку

за її апеляційною скаргою, крім випадку, коли судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи було ухвалено безпосередньо судом апеляційної інстанції. Після відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою особи, яка не брала участі у справі, але суд вирішив питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, така особа користується процесуальними правами і несе процесуальні обов`язки учасника справи (частина четверта статті 389 ЦПК України).

Заявник зазначає, що її права, свободи та інтереси порушені саме судом апеляційної інстанції, оскільки визнання недійсним апеляційним судом договору купівлі-продажу квартири від 24 липня 2014 року, яка є спільною сумісною власністю подружжя, призводить до втрати нею права володіння, користування та розпорядження зазначеним нерухомим майном.

Касаційна скарга ОСОБА_1 надійшла до Верховного Суду

з пропуском строку на касаційне оскарження вищевказаного судового рішення.

В касаційній скарзі заявником порушено клопотання про поновлення строку

на касаційне оскарження з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки вона не була залучена до участі у розгляді справи, копії оскаржуваного судового рішення не отримувала, про його наявність дізналась 28 квітня 2020 року з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, на підтвердження чого надає відповідні докази.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів свідчить, що строк на касаційне оскарження заявником пропущений з поважних причин, у зв`язку з чим суд вважає за можливе його поновити.

Однак, подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки заявником не сплачено судовий збір за подання касаційної скарги.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 1 січня 2017 року прожитковиймінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 1 600 грн.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подання позовної заяви) за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час подання позовної заяви) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подання касаційної скарги) за подання до суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Отже, враховуючи вимоги касаційної скарги, розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги ОСОБА_1 , становить 6 400 грн (1 600*2*200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Частиною другою статті 393 ЦПК України передбачено, що у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Враховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення вказаних недоліків.

Необхідно також зазначити, що 02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-IX (далі - Закон № 540-IX).

Відповідно до підпункту 3 пункту 12 розділу XII «Прикінцевих положень» вказаного Закону № 540-IX під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Керуючись статтями 136, 185, 389, 392, 393 ЦПК України, статтею 8 Закону України «Про судовий збір»

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 06 серпня 2019 року залишити без руху.

Надати заявнику для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали та закінчення строку дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко