Єдиний унікальний номер: 225/1147/20
Провадження №2/225/445/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

18 травня 2020 року м. Торецьк

Дзержинський міський суд Донецької області в складі:

головуючого судді Довженко О.В.,

за участю секретаря судового засідання Петрової С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Дзержинського міського суду Донецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, що зареєстрований 12.07.2014 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Калінінського районного управління юстиції у місті Донецьку, актовий запис №331.

В обґрунтування позову зазначає наступне:

12.07.2014 року між сторонами був укладений шлюб. Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Підставою для розірвання шлюбу є відсутність взаєморозуміння, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обов`язки з ведення спільного господарства, постійні сварки.

Шлюбні відносини фактично припинені з жовтня 2017 року. Подружжя проживає окремо, спільне господарство не веде.

Позивач вважає подальше спільне життя з відповідачем неможливим та таким, що суперечить його інтересам та інтересам дитини.

Суперечки про розподіл майна та місце проживання спільної дитини між позивачем та відповідачем відсутні. Підстав, передбачених ч.ч. 3, 4 ст. 110 Сімейного Кодексу України, які б перешкоджали звернутися до суду з позовом про розірвання шлюбу, немає.

Ухвалою Дзержинського міського суду Донецької області від 17.03.2020 року відкрито провадження у справі, розгляд справи призначений на 26.03.2020 року.

У зв`язку з неявкою відповідача та зняттям справи з розгляду, у зв`язку із відпусткою судді, розгляд справи відкладався.

В судове засідання 18.05.2020 року позивач не з`явилась, надала письмову заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечує.

Належно повідомлений відповідач в судове засідання не з`явився з невідомих причин, про час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений у порядку, визначеному ч.11 ст.128 ЦПК України, шляхом опублікування на офіційному веб-сайті судової влади України оголошення про виклик. Заяву про розгляд справи за його відсутності відповідач суду не надав, про причини неявки не повідомив. Відзив на позов не поданий.

З огляду на наведені вище обставини, відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Отже, вирішуючи питання щодо наявності правових підстав для задоволення позову, суд виходив з наступного:

з матеріалів справи вбачається, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 12.07.2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Калінінського районного управління юстиції у місті Донецьку, актовий запис №331 (свідоцтво про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 ).

Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво серії НОМЕР_2 ).

Підставою для розірвання шлюбу є відсутність взаєморозуміння, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обов`язки з ведення спільного господарства, постійні сварки.

Шлюбні відносини фактично припинені з жовтня 2017 року. Подружжя проживає окремо, спільне господарство не веде.

Позивач вважає подальше спільне життя з відповідачем неможливим та таким, що суперечить його інтересам та інтересам дитини.

Суперечки про розподіл майна та місце проживання спільної дитини між позивачем та відповідачем відсутні.

Відповідно до ст.ст. 16, 109, 110-112 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.

Шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка, і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права, а також права їх дітей.

Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10.12.1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

При цьому, добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово " сімейний " засвідчує, що шлюб створює сім"ю, а слово "союз" підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Таким чином, зважаючи на те, що сторони сімейних стосунків не підтримують, разом не проживають, спільного господарства не ведуть, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, спір про поділ майна та місце проживання неповнолітньої дитини відсутній, суд приходить до висновку щодо обґрунтованості позовних вимог.

В свою чергу, статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до свідоцтва про шлюб, позивач своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу не змінювала.

Згідно з ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи задоволення позову, судовий збір у розмірі 840 грн. 80 коп. підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст.105, 110-113 СК України, ст.ст. 12, 13, 81, 141, 189, 258-259, 263-265, 268, 273, 280 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) до ОСОБА_2 (адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ) про розірвання шлюб - задовольнити повністю.

Шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 12 липня 2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Калінінського районного управління юстиції у місті Донецьку, актовий запис №331 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 (адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ) на користь ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) судовий збір в розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.

Заочне рішення суду може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Донецького апеляційного суду через Дзержинський міський суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354 (строк на апеляційне оскарження), 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 ЦПК України продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя О.В. Довженко