Справа № 331/362/20
Провадження № 2/331/704/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2020 року м. Запоріжжя

Суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Гнатик Г.В., розглянувши позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Представник АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя з позовом до ОСОБА_1 , в якому просив стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором б/н від 06.07.2012 року в розмірі 27 578,27 гривень.

Оскільки подана позовна заява не відповідала вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, а саме: частина доданих до позовної заяви копій доказів, а саме розрахунок заборгованості, Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна», Витяг з Умов та правил надання банківських послуг, копія паспорту відповідача, не були засвідчені належним чином; не було додано виписку по рахунку, на яку посилався позивач у позовній заяві; доданий до позовної заяви аркуш з роздрукованим платіжним дорученням з підписом, наданий без печаток банку, який не є документом, що підтверджує сплату судового збору; відсутній обґрунтований розрахунок сум, що стягуються, а саме не зазначено за який період часу утворилась заборгованість за кредитом, зазначена в позові, оскільки в позовній заяві було вказано лише, що заборгованість існує станом на 09.12.2019 року, за який період часу розрахована заборгованість за тілом кредиту та відсотками.

Ухвалою суду від 26.02.2020 року позов було залишено без руху та позивачеві надано строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

02.03.2020 року Жовтневим районним судом м. Запоріжжя копію ухвали про залишення позовної заяви без руху було направлено рекомендованим листом з повідомленням за адресою, яку вказав представник позивача при подачі позовної заяви.

10.03.2020 року через канцелярію суду, представник позивача надав заяву про усунення недоліків. Однак, недоліки, зазначені в ухвалі судді від 02.03.2020 року усунуті не в повному обсязі, а саме поза увагою представника позивача залишена вимога надати належним чином завірені документи, а саме розрахунок заборгованості, Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна», Витяг з Умов та правил надання банківських послуг, копія паспорту відповідача, не наведено обґрунтованого розрахунку суми, що стягується з зазначенням періоду заборгованості. Фактично додані до заяви документи не є належними та допустимими доказами та не можуть бути прийняті судом, оскільки не відповідають вимогам, встановленим ст. 95 ЦПК України.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 % ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 26 своєї постанові № 10 від 14.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», перерахування суми судового збору здійснюється за загальними правилами згідно з вимогами Закону України від 05.04.2011 року «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

Так, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем в якості підтвердження сплати судового збору було додано платіжне доручення № ZZ420B0RTT від 20.01.2020 року про сплату судового збору в розмірі 2102,00 грн., яке не містить підтверджуючих відомостей про те, що вказане платіжне доручення є оригіналом, а також не скріплене печаткою банку та не містить відповідних відміток, що в свою чергу не може вважатися належним підтвердженням сплати судового збору.

10.03.2020 року на адресу суду надійшло поштове повідомлення, в якому зазначено, що 03.03.2020 року копію ухвали про залишення позовної заяви без руху вручено уповноваженій особі Приватбанку.

Станом на 17.03.2020 року до суду від представника позивача будь яких інших заяв та документів на виконання ухвали про залишення позову без руху, не надходило.

Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до ч. 6 ст.185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

У своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 7 ст.185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Запоріжжя в 15-денний строк з дня складення повного тексту ухвали суду.

Суддя: Г.В. Гнатик