30.09.2020 Провадження по справі № 2/940/194/20
Справа № 380/1726/16-ц
ПОСТАНОВА

Іменем України

30 вересня 2020 року суддя Тетіївського районного суду Київської області Косович Т.П., розглянувши питання про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого в АДРЕСА_1 ,

за ст. 185-3 ч. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

В провадженні Тетіївського районного суду Київської області перебуває цивільна справа №380/1726/16-ц за позовом ОСОБА_2 до П`ятигірської сільської ради Тетіївського району Київської області, треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання права власності на майно в порядку спадкування.

30.09.2020 року під час судового розгляду даної справи ОСОБА_1 , будучи викликаним та допитуваним в якості свідка, в порушення норм статті 216 ЦПК України, дозволив собі неправомірну та негідну поведінку в судовому засіданні, зокрема, допускав образливі вислови в сторону третьої особи ОСОБА_3 та її представника адвоката Мамась М.О., на зауваження головуючого вперто не реагував, таким чином проявив явну зневагу до суду, у зв`язку з чим судом було оголошено перерву в судовому розгляді цивільної справи для вирішення питання про притягнення особи до відповідальності за прояв неповаги до суду.

ОСОБА_1 свою вину у вчиненому правопорушенні визнав.

Крім того, дані факти підтверджуються протоколом судового засідання та аудіофіксацією судового процесу.

Розглядаючи дану справу, суд виходить з того, що повага до суду є чинником належного функціонування правової держави. Закон вимагає від учасників процесу, або присутніх у судовому засіданні осіб, наявність поваги до суду як одного із інститутів державної влади, обумовлює неможливість виконання судовою владою своїх функцій у повному обсязі. Адже в результаті вчинення діянь, що посягають на авторитет судової влади, фактично нівелюється принцип всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи будь-якої категорії. У загальному підсумку поширення прояву неповаги до суду, уникнення винними особами юридичної відповідальності за чинення такого правопорушення, відсутність забезпечення приміщень судів належною охороною призводить до невиконання державою своїх зобов`язань щодо забезпечення права на справедливий суд, передбаченогост.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

КонституціяУкраїни (ст.129) прямо передбачає, що за неповагу до суду й судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.

Зазначена конституційна норма у повному обсязі кореспондується із вимогамист.50 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», відповідно до змісту якої прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, тягне за собою відповідальність, установлену законом.

У кожному випадку, коли буде встановлено, що особа вчинила умисні дії, які свідчать про неповагу до суду, необхідно вирішувати питання про притягнення винних до відповідальності заст.185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Жоден випадок прояву неповаги до суду не повинен залишатись без належного реагування суддів.

Так, згідно зістаттею 49 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Відповідно до частини 1статті 185-3 КУпАП неповага до суду, що виразилась в непідкоренні учасників процесу або інших осіб розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил, тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Таким чином в діях ОСОБА_1 міститься склад адміністративного правопорушення, який полягає в прояві неповаги до суду, а саме у непідкоренні розпорядженням судді, порушенні порядку під час судового засідання та встановлених у суді правил.

Суд зазначає, що згідно з ч.1 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Для цих цілей Конвенцією передбачена ціла низка прав і процесуальних гарантій. Однак наявність таких прав і гарантій у той же час не надає переваг тим особам, які користуються наданими їм правами. Статтею 17 Конвенції «Заборона зловживання правами» передбачається, що жодне з положень Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Тлумачення наведених законодавчих норм дає підстави для висновку, що поведінка осіб, присутніх у залі судового засідання під час розгляду, не повинна впливати на рішення суддів у цивільному провадженні. Суддя може спиратися тільки на закон та керуватися принципами законності і верховенства права, а якщо хтось із учасників судового розгляду чи інші особи намагаються здійснити незаконний вплив на суддю шляхом прояву неповаги до нього, нехтування його зауваженнями, то ця особа має нести відповідальність, передбачену законом.

Закон, зокрема чч.2,3ст.216 ЦПК України, передбачає, що учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані беззаперечно виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

За прояв неповаги до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом. Питання про притягнення учасника справи або іншої особи, присутньої в залі судового засідання, до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення правопорушення, для чого у судовому засіданні із розгляду справи оголошується перерва, або після закінчення судового засідання.

В судовому засіданні суд неодноразово наголошував ОСОБА_1 про протиправність його поведінки в судовому засіданні. Проте розпорядження головуючого щодо дотримання порядку в судовому засіданні результатів не надали, а відтак такі дії свідка суд розцінює, як порушення порядку у судовому засіданні і непокора розпорядженню головуючого.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за прояв неповаги до суду та накласти на нього штраф в розмірі 50 (п`ятдесяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст.ст.40-1,283 КУпАП,ст.4 ч.2 п.5 ЗУ «Про судовий збір» з правопорушника слід стягнути судовий збір в розмірі 420,40 грн. до спеціального фонду Державного бюджету України.

Керуючись ст.ст. 40-1,185-3 ч. 1, 283, 284 КУпАП, ЗУ «Про судовий збір»,

постановив :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185-3 ч. 1 КУпАП, притягнути до адміністративної відповідальності і піддати адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 50 (п`ятдесяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,420 (чотириста двадцять) гривень 40 коп. судового збору на користь держави на рахунок UA0026001, отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106, код отримувача за , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету: 22030106.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з моменту її проголошення.

Суддя : Т.П.Косович

Постанова набрала законної сили «___» ___________________20___р.

Строк пред`явлення постанови до виконання до «___» ________________20___р