КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
===================================================================
Провадження №22-ц/824/6737/2020 Головуючий у 2 інстанції Голуб С.А.
У Х В А Л А

про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги

04 травня 2020 року м.Київ

Суддя Київського апеляційного суду Голуб С.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 04 лютого 2020 року про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрпошта» про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 04 лютого 2020 року позов залишено без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 17 березня 2020 року, шляхом поштового відправлення, подав апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст. 354 ЦПК України, зокрема: апеляційна скарга не оплачена судовим збором.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 квітня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 було залишено без руху та надано десятиденний строк для сплати судового збору в розмірі 420 грн.

На виконання вимог ухвали суду апеляційної інстанції від 13 квітня 2020 року ОСОБА_1 надіслав на адресу суду квитанцію про сплату судового збору № 16333691 на суму 428 грн. 98 коп., разом з тим надана суду квитанція не може бути прийнята судом апеляційної інстанції до уваги, оскільки судовий збір сплачено на невірний розрахунковий рахунок, також в призначенні платежу не вказано ні номер справи, ні учасники справи.

Так, відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, в тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу (ч. 1 ст. 6 згаданого Закону).

Постановою Правління Національного банку України № 22 від 21.01.2004 затверджено Інструкцію про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті (далі - Інструкція), якою встановлено загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків. Положеннями Інструкції встановлено вимоги про заповнення розрахункових документів.

Відповідно до п. 3.1 Інструкції платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладено в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, який обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

Згідно з додатками 2, 8 до Інструкції одним із реквізитів платіжного доручення є «Призначення платежу», який заповнюється з урахуванням вимог, установлених главою 3 Інструкції.

Положеннями п. 3.8. Інструкції визначено, що реквізит «Призначення платежу» платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Платник відповідає за дані, які зазначено в реквізиті платіжного доручення «Призначення платежу».

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Необхідними реквізитами ідентифікації скарги є, зокрема, номер справи, у межах якої подається відповідна апеляційна скарга, та дата судового акта, що оскаржується.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 30.03.2018 у справі №914/1542/17, від 16.01.2019 у справі №905/1057/18, від 10.05.2018 у справі №613/372/16-ц, та ухвалах Верховного Суду від 26.03.2018 у справі №907/892/15, від 16.04.2018 у справі №922/3137/17, від 20.04.2018 у справі №910/12031/17, від 21.02.2019 у справі №910/8880/18.

Відповідно до вимог частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Згідно з п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 сплатив судовий збір на невірний розрахунковий рахунок та не зазначеним призначення платежу, то доцільно продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме для сплати судового збору у розмірі 420 грн. на зазначені в ухвалі суду реквізити для сплати судового збору.

Враховуючи вищевикладене, подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду.

Керуючись ст. ст. 185, 127, 356, 357 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі Київського апеляційного суду від 13 квітня 2020 року, з урахуванням положень п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України, але який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання вимог цієї ухвали суду апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду С.А. Голуб