Справа № 712/9146/19
Провадження № 2/712/198/20
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 березня 2020 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Романенко В.А.

за участю секретаря Назаренко М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди, посилаючись на те, що він, ОСОБА_1 з 18.09.2017 року по даний час проходить службу у Збройних Силах України. Є учасником бойових дій.

07.07.2019 року та 08.07.2019 року ОСОБА_2 на своїй персональній сторінці в соціальній інтернет-мережі «Facebook» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 інформацію, яка є недостовірною та такою, що принижує його: честь, гідність та ділову репутацію, наступного змісту: «Особисто ОСОБА_3 неодноразово вже після звільнення пробував умовити Холода змінити свої покази та забрати свою заяву за що пропонував гроші, а зрозумівши що « ОСОБА_4 » піде до кінця обрав тактику обливанням бруду через соцмережі.»; «...а по нашій інформації він таким чином хоче через статус учасника бойових дій уникнути відповідальності.»; «Та насправді він з перших днів переводу до ВСП в якості патрульного почав себе вести так що колеги без матюків ніяк не характеризують, він постійно на лікарняних і через військкомат отримав статус УБД».

Дата, час та адреса публікації на персональній сторінці в соціальній інтернет-мережі «Facebook» 07.07.2019 року о 23 год. 44 хв. - https://www.facebook.com/molodet.ua/posts/153295. Дата, час та адреса публікації на персональній сторінці в соціальній інтернет-мережі «Facebook» 08.07.2019 року о 16 год. 16 хв. - https://www.facebook.com/molodet.ua/posts/049069.

Також, в публікації 07.07.2019 року о 23 год. 44 хв. гр. ОСОБА_2 на своїй персональній сторінці в соціальній інтернет-мережі «Facebook», адреса публікації: https://www.facebook.com/molodet.ua/posts/153295, в коментарях до цієї публікації назвав його: « ОСОБА_5 » внаслідок чого принизив його: честь, гідність та ділову репутацію оскільки, таким чином порівняв його з особою, яка: «Страждає вродженою психічною неповноцінністю, розумовою відсталістю; недоумкуватістю».

Відповідно до Словника іншомовних слів ОСОБА_6 , слово «Дебіл» означає: «той, хто страждає вродженою психічною неповноцінністю, розумовою відсталістю; недоумкуватий».

Відповідач у своїй публікації спотворив слово «Дебіл» на « ОСОБА_5 » з метою уникнення в майбутньому відповідальності.

В першу чергу слово «Дебіл» є медичним терміном. Це хворобливий стан психіки, що характеризуються загальними клінічними ознаками та застосовується до осіб, які страждають на «Дебільність» - найлегша і найрозповсюдженіша форма олігофренії. Для судової психіатрії вона має особливе значення. Це пояснюється тим, що серед інших форм олігофренії по суті лише хворі на дебільність становлять значну частину направлених на судово-психіатричну експертизу.

Опублікована вищезазначена неправдива та дискредитуюча інформація відповідачем 07.07.2019 року о 23 год. 44 хв. та 08.07.2019 року о 16 год. 16 хв. на своїй персональній сторінці в соціальній інтернет-мережі «Facebook» - була розповсюджена на своїх персональних сторінках в соціальній інтернет-мережі «Facebook» станом на 23. год. 35 хв. 08.07.2019 року 155 користувачами соціальної інтернет-мережі «Facebook», та була доведена до необмеженого кола осіб, чим принизило його честь, гідність та ділову репутацію та завдало моральної шкоди.

Завдана йому моральна шкода полягає у душевних стражданнях, які виникли внаслідоктого, що в публікаціях 07.07.2019 року о 23 год. 44 хв. та 08.07.2019 року о 16 год. 16 хв., були доведені до необмеженого кола осіб, тільки - 1655 осіб знаходяться в друзях у відповідача на його персональній сторінці в соціальній інтернет-мережі «Facebook» та 155 перерепостів на своїх персональних сторінках в соціальній інтернет-мережі «Facebook», та іншими користувачами, що збільшило поширення такої неправдивої та дискредитуючої інформації, яка була опублікована відповідачем: 07.07.2019 року о 23 год. 44 хв. та 08.07.2019 року о 16 год. 16 хв. до ще більшого необмеженого кола осіб.

Також, на персональній сторінці профілю користувача соціальної мережі «Facebook» - ОСОБА_2 має 15 відміток «подобається», 9 коментарів.

Неправдива та дискредитуюча інформація, яка була опублікована відповідачем: 07.07.2019 року о 23 год. 44 хв. та 08.07.2019 року о 16 год. 16 хв. принизила його ділову репутацію, оскільки відповідач зазначив: «Особисто Брюшков неодноразово вже після звільнення пробував умовити Холода змінити свої покази та забрати свою заяву за що пропонував гроші…».

Таким чином, відповідач стверджує та намагається донести думку до необмеженого кола осіб, що він займаюся корупцією, намагаєся підкупити гр. Холода, який виступав свідком у кримінальному проваджені від 05.07.2017 року, щоб він змінив покази, які ним були надані слідчому. Тобто, що він вчинив злочин передбачений ст.ст. 386, 384, 385 КК України.

Приниження ділової репутації полягало також в тому, що він є військовослужбовцем Черкаського зонального відділу ВСП, тобто органу, який підтримує правопорядок у Збройних Силах України, а така інформація, що нібито він намагався дати гроші свідку за зміну показів підриває його авторитет, як військовослужбовця який представляє військову службу із правопорядку. Також, це приниження авторитету серед знайомих, родичів та взагалі перед громадою м. Черкаси.

Крім того, відповідач поширює неправдиву інформацію, що він знаходиться «постійно на лікарняних і через військкомат отримав статус УБД».

Такою, неправдивою інформацією відповідач стверджує, що позивачу надали статус УБД (учасника бойових дій) після закінчення служби, оскільки через військкомат оформлюють посвідчення учасника бойових дій в тому випадку, коли військова частина не встигала оформити відповідний статус.

Такими недостовірними фактами, відповідач намагається применшити його статус, як учасника бойових дій.

Також, зазначаєє, що статус учасника бойових дій йому видало Головне управління персоналу Генерального штабу Збройних Сил України 17.04.2019 року із запізненням на 1 рік.

Відповідач наводить неправдиву інформацію щодо наступних фактів, що він постійно перебуває на лікарняних, що спростовується наступним: 03.01.2018 - 22.02.2018: брав участь у антитерористичній операції в складі 13 батальйону 95 окремої десантно-штурмової бригади ДШБ (в/ч НОМЕР_1 ) біля м. Авдіївка (підтверджується: копією довідки про безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її доведенні і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України № 191 від 16.04.2018- року; 13.06.2018 - 13.09.2018 та 13.12.2018 - 15.03.2019: брав участь у Операції об`єднаних сил в складі зведеного підрозділу Черкаського зонального відділу Військової служби правопорядку (Підтверджується; копія довідки про безпосередню участь в ООС, для здійснення заходів забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях № 91 від 01.10.2018).

Завдання йому моральної шкоди внаслідок приниження його честі, гідності та ділової репутації посилилось тим, що відповідач - ОСОБА_2 є кандидатом від 198 одномандатного виборчого округу. Тобто до його слів може прислухатися значна частина населення, яка стежить за виборчою кампанією, а також це доступ до виступів перед значною аудиторією внаслідок чого потенційні виборці можуть цікавитися біографією - ОСОБА_2 та мати доступ до не правдивої та дискредитуючої інформації, яка принижує його честь, гідність та ділову репутацію.

Тому, моральну шкоду оцінює у розмірі - 30000 грн., яка полягає не тільки у тому, що ОСОБА_2 поширив таку інформацію, як громадянин до необмеженого кола осіб, а також як кандидат у народні депутати України, що вимагає від такої особи бути більш обережнішою у своїх висловлюваннях та поширенні інформації про громадян, які в порівняні з кандидатом у народні депутати перебувають в більш незахищеному статусі та більш обмеженому доступі до медійних майданчиків та засобів масової інформації. А будь-яке таке поширення неправдивої та дискредитуючої інформації кандидатом у народні депутати України матиме вже не локальний, а загальнонаціональне поширення, що може викликати масові негативні коментарі у тій самій інтернет мережі, соціальній мережі « ОСОБА_7 », на місцевих та загальнонаціональних каналах. Адже статус кандидата у народні депутати України, який поширює таку інформацію неправдиву та дискредитуючу є особа, яка користується певною довірою значної частини населення і таку інформацію будуть сприймати, як істину, як факт.

Таким чином, вищенаведена спірна інформація є негативною інформацією, поширеною відносно нього відповідачем. Є недостовірною інформацією, оскільки вищезазначені твердження, висловлення та поширення їх шляхом опублікування на персональній сторінці в соціальній інтернет-мережі «Facebook» - відповідача. Однак, такі факти не відповідають дійсності, з огляду на відсутність будь-яких доказів на підтвердження цього. Тому зазначені відповідачем відомості є недостовірною інформацією, яка не відповідає дійсності, та є фактичним звинуваченням позивача у діях, які мають ознаки злочину (підкуп свідка) що порушує презумпцію невинуватості, за відсутності доказів доведеності вини позивача у порядку, передбаченому законом.

Тому, така інформація підлягає спростуванню у спосіб, яким вона була поширена.

Просить визнати недостовірною та такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 інформацію, яка поширена ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на своїй персональній сторінці в соціальній інтернет-мережі «Facebook» за адресою: https://www.facebook.com/molodet.ua, публікація 07.07.2019 року о 23 год. 44 хв. (адреса публікації) ОСОБА_8 та публікація 08.07.2019 року о 16 год. 16 (адреса публікації) https://www.facebook.com/molodet.ua/posts/049069, наступного змісту: «Особисто ОСОБА_3 неодноразово вже після звільнення пробував умовити ОСОБА_9 змінити свої покази та забрати свою заяву за що пропонував гроші, а зрозумівши що « ОСОБА_4 » піде до кінця обрав тактику обливанням бруду через соцмережі.»; «...а по нашій інформації він таким чином хоче через статус учасника бойових дій уникнути відповідальності.»; «Та насправді він з перших днів переводу до ВСП в якості патрульного почав себе вести так що колеги без матюків ніяк не характеризують, він постійно на лікарняних і через військкомат отримав статус УБД».

Зобов`язати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 протягом трьох днів, з моменту набрання рішенням законної сили - двічі з інтервалом у 16 год. 32 хв., спростувати недостовірну інформацію поширену на своїй персональній сторінці в соціальній інтернет-мережі «Facebook» за адресою: https://www.facebook.com/molodet.ua, публікація 07.07.2019 року о 23 год. 44 хв.. (адреса публікації) ОСОБА_8 та публікація 08.07.2019 року о 16 год. 16 хв. (адреса публікації) https://www.facebook.com/molodet.ua/posts/049069, наступного змісту:

«Особисто ОСОБА_3 неодноразово вже після звільнення пробував умовити Холода змінити свої покази та забрати свою заяву за що пропонував гроші, а зрозумівши що « ОСОБА_4 » піде до кінця обрав тактику обливанням бруду через соцмережі.»; «...а по нашій інформації він таким чином хоче через статус учасника бойових дій уникнути відповідальності.»; «Та насправді він з перших днів переводу до ВСП в якості патрульного почав себе вести так що колеги без матюків ніяк не характеризують, він постійно на лікарняних і через військкомат отримав статус УБД».

Зобов`язати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , протягом трьох днів, з моменту набрання рішення законної сили, видалити з своєї персональної сторінки в соціальній інтернет-мережі «Facebook» за адресою: https://www.facebook.com/molodet.ua, публікацію 07.07.2019 року о 23 год. 44 хв. (адреса публікації) ОСОБА_8 та публікацію 08.07.2019 року о 16 год. 16 хв. (адреса публікації) https://www.facebook.com/molodet.ua/posts/049069.

Заборонити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 поширювати будь-яким способом про нього - недостовірну інформацію. Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 моральну шкоду в сумі 30000 грн.

15.07.2019 року позивач скерував до суд заяву про збільшення позовних вимог, в якій просить визнати недостовірною та такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 інформацію, яка поширена ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на своїй персональній сторінці в соціальній інтернет-мережі «Facebook» за адресою: https://www.facebook.com/molodet.ua, публікація 07.07.2019 року о 23 год. 44 хв. (адреса публікації) ОСОБА_8 та публікація 08.07.2019 року о 16 год. 16 (адреса публікації) https://www.facebook.com/molodet.ua/posts/049069, наступного змісту: «Особисто ОСОБА_3 неодноразово вже після звільнення пробував умовити ОСОБА_9 змінити свої покази та забрати свою заяву за що пропонував гроші, а зрозумівши що « ОСОБА_4 » піде до кінця обрав тактику обливанням бруду через соцмережі.»; «...а по нашій інформації він таким чином хоче через статус учасника бойових дій уникнути відповідальності.»; «Та насправді він з перших днів переводу до ВСП в якості патрульного почав себе вести так що колеги без матюків ніяк не характеризують, він постійно на лікарняних і через військкомат отримав статус УБД».

Визнати недостовірною та такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 інформацію, яка поширена ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на своїй персональній сторінці в соціальній інтернет-мережі «Facebook» за адресою: https://www.facebook.com/molodet.ua. публікація 07.07.2019 року о 23 год. 44 хв. гр. (адреса публікації) ОСОБА_8 в коментарях до публікації 08.07.2019 о 02 год. 31 хв., наступного змісту:«Ось такі ж дібіли як ОСОБА_10 »

Зобов`язати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 протягом трьох днів, з моменту набрання рішенням законної сили - двічі з інтервалом у 16 год. 32 хв., спростувати недостовірну інформацію поширену на своїй персональній сторінці в соціальній інтернет-мережі «Facebook» за адресою: https://www.facebook.com/molodet.ua, публікація 07.07.2019 року о 23 год. 44 хв.. (адреса публікації) ОСОБА_8 та публікація 08.07.2019 року о 16 год. 16 хв. (адреса публікації) https://www.facebook.com/molodet.ua/posts/049069, наступного змісту:

«Особисто ОСОБА_3 неодноразово вже після звільнення пробував умовити Холода змінити свої покази та забрати свою заяву за що пропонував гроші, а зрозумівши що « ОСОБА_4 » піде до кінця обрав тактику обливанням бруду через соцмережі.»; «...а по нашій інформації він таким чином хоче через статус учасника бойових дій уникнути відповідальності.»; «Та насправді він з перших днів переводу до ВСП в якості патрульного почав себе вести так що колеги без матюків ніяк не характеризують, він постійно на лікарняних і через військкомат отримав статус УБД».

Зобов`язати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 протягом трьох днів, з моменту набрання рішенням законної сили,спростувати недостовірну інформацію поширену на своїй персональній сторінці в соціальній інтернет-мережі «Facebook» за адресою: https: ІНФОРМАЦІЯ_3 , публікація 07.07.2019 року о 23 год. 44 хв. (адреса публікації) https: ІНФОРМАЦІЯ_4 в коментарях до публікації 08.07.2019 о 02 год. 31 хв., наступного змісту: «Ось такі ж дібіли як ОСОБА_10 ».

Зобов`язати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , протягом трьох днів, з моменту набрання рішення законної сили, видалити з своєї персональної сторінки в соціальній інтернет-мережі «Facebook» за адресою: https://www.facebook.com/molodet.ua, публікацію 07.07.2019 року о 23 год. 44 хв. (адреса публікації) https://www.facebook.com/molodet.ua/posts/153295 та публікацію 08.07.2019 року о 16 год. 16 хв. (адреса публікації) https://www.facebook.com/molodet.ua/posts/049069.

Зобов`язати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , протягом трьох днів, з моментк набрання рішення законної сили, видалити з своєї персональної сторінки в соціальній інтернет-мережі «Facebook» за адресою: https://www.facebook.com/molodet.ua. публікацію 07.07.2019 р. о 23 год. 44 хв. (адреса публікації) https://www.facebook.com/molodet.ua/posts/153295 в коментарях до цієї публікації 08.07.2019 о 02 год. 31 хв. наступного змісту: «Ось такі ж дібіли як ОСОБА_10 ».

Заборонити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 поширювати будь-яким способом про нього - недостовірну інформацію. Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 моральну шкоду в сумі 30000 грн.

Позивач в судове засідання не з`явився, скерував до суд клопотання про розгляд справи у його відсутність.

Відповідач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги не визнали, та заперечували проти їх задоволення.

Відповідачем надано суду відзив, в якому просить відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації. спростування недостовірної інформації, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди в повному обсязі.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні правовідносини.

Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 15 ЦК України).

Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені (ст. 3 ЦПК України).

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України).

Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України).

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_10 з 18.09.2017 року по даний час проходить службу у Збройних Силах України та є учасником бойових дій.

07.07.2019 року та 08.07.2019 року ОСОБА_2 на своїй персональній сторінці в соціальній інтернет-мережі «Facebook» за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 інформацію наступного змісту: «Особисто ОСОБА_3 неодноразово вже після звільнення пробував умовити Холода змінити свої покази та забрати свою заяву за що пропонував гроші, а зрозумівши що « ОСОБА_4 » піде до кінця обрав тактику обливанням бруду через соцмережі.»; «...а по нашій інформації він таким чином хоче через статус учасника бойових дій уникнути відповідальності.»; «Та насправді він з перших днів переводу до ВСП в якості патрульного почав себе вести так що колеги без матюків ніяк не характеризують, він постійно на лікарняних і через військкомат отримав статус УБД».

Дата, час та адреса публікації на персональній сторінці в соціальній інтернет-мережі «Facebook» 07.07.2019 року о 23 год. 44 хв. - https://www.facebook.com/molodet.ua/posts/153295. Дата, час та адреса публікації на персональній сторінці в соціальній інтернет-мережі «Facebook» 08.07.2019 року о 16 год. 16 хв. - https://www.facebook.com/molodet.ua/posts/049069.

В публікації 07.07.2019 року о 02 год. 31 хв. ОСОБА_2 на своїй персональній сторінці в соціальній інтернет-мережі «Facebook», адреса публікації: https://www.facebook.com/molodet.ua/posts/153295, в коментарях до цієї публікації виклав інформацію наступного змісту: «Ось такі ж дібіли як ОСОБА_10 »

Позивач вважає дану інформацію недостовірною та такою, що принижує його: честь, гідність та ділову репутацію.

Відповідно до частини четвертої статті 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

Згідно зі статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) і частин другої та третьої статті 34 Конституції України кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві, зокрема, для захисту репутації чи прав інших осіб.

Згідно із частиною першою статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту.

Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків (Постанова Верховного суду №757/15364/14-ц від 30.05.2018 року)

У статті 201 ЦК України передбачено, що особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, зокрема, честь, гідність і ділова репутація.

Відповідно до статті 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі.

Згідно зі статтею 299 ЦК України фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації.

Так, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної істоти. З честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах суспільства, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло. А під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб; підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.

Позови про захист гідності, честі чи ділової репутації має право пред`явити, зокрема, фізична особа в разі поширення про неї недостовірної інформації, що порушує її особисті немайнові права.

Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації (частина перша статті 277 ЦК України).

Суд вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною визначає характер такої інформації та з`ясовує, чи вона є фактичним твердженням чи оціночним судженням.

Згідно із частиною другою статті 30 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку.

Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК предметом судового захисту не можуть бути оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які як вираження суб`єктивної думки і поглядів відповідача не можна перевірити щодо їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції (зокрема, пункту 46 рішення від 08 липня 1986 року в справі «Лінгенс проти Австрії»).

Відповідно до п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). При розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Як вбачається з пункту 19 постанови Пленуму Верховного суду України від 27.02.2009 «Про судову практику розгляду цивільних справ про захист гідності та честі фізичної особи, а також репутації фізичної та юридичної особи», що, вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням - висловлюванням, яке не містить фактичних даних, за виключенням винятком образи чи наклепу, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири.

Відповідно до частин першої, другої статті 30 Закону України «Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовностилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, наддавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов`язок відшкодувати завдану моральну шкоду.

Як зазначено в рішеннях Європейського суду з прав людини (справи Лінгенса, ОСОБА_11 і Гійзельс, ОСОБА_12 , Прагер і Обершлік), свобода вираження поглядів, гарантована пунктом 1 статті 10, становить одну з основних підвалин демократичного суспільства й одну з принципових умов його розвитку та умов реалізації кожної особи. За умови додержання пункту 2 свобода вираження стосується не лише тієї «інформації» чи тих «ідей», які отримані належним чином або розглядаються як необразливі чи незначні, а й тих, що викликають образу, обурення або неспокій. Такими є вимоги плюралізму, терпимості й широти поглядів, без яких «демократичне суспільство» неможливе.

Повинно бути зроблене чітке розмежування між констатацією фактів та оціночними судженнями. У той час як наявність фактів може бути продемонстровано, достовірність оціночних суджень не піддається доведенню. Вимогу доводити достовірність оціночних суджень неможливо виконати, вона порушує свободу думки як таку.

Отже, коли робляться твердження про поведінку третьої особи, деколи може бути важко, як і в цій справі, віднайти різницю між оцінкою фактів та оціночними судженнями. Проте навіть оціночне судження може бути надмірним, якщо воно не має під собою фактичних підстав. (Jerusalem v.Austria, no. 26958/95, n. 43, ECHR 2001-11).

Згідно із частинами четвертою та сьомою статті 277 ЦК України спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена.

Також при дослідженні доказів, наданих сторонами, суд приймає до уваги, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE).

У відповідності до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

На підтвердження позовних вимог позивачем надано суду лист електронної сторінки із направленим зверненням.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно ч. 1 ст. 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що із наданих позивачем доказів не вбачається приниження його честі, гідності та ділової репутації, а лише критика та емоційна оцінка дій позивача, крім того позивачем не надано належних та допустимих доказів, що поширення зазначеної інформації завдало шкоди його діловій репутації, принизили честь та гідність, а тому позовні вимоги про захист честі, гідності і ділової репутації задоволенню не підлягають.

Крім того, позивачем заявлено позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди, яку він оцінює у 30000,00 грн.

При з`ясуванні фактів, з якими закон пов`язує відшкодування моральної шкоди, суд виходить з вимог ст. 1167 ЦК України, яка визначає підстави покладання обов`язку по відшкодуванню такої шкоди та обставини, які мають враховуватися при визначенні розміру відшкодування.

Стаття 23 ЦК України передбачає підстави моральної шкоди. Моральна шкода, зокрема, полягає у фізичному болі і стражданнях, що особа зазнала в зв`язку з каліцтвом чи іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, що фізична особа зазнала в зв`язку з протиправною поведінкою у відношенні його; у душевних стражданнях, що фізична особа зазнала в зв`язку з ушкодженням чи знищенням майна; у приниженні честі, достоїнства, а також ділової репутації. Моральна шкода стягується незалежно від стягнення майнової шкоди.

У пункті 3 постанови № 4 Пленуми Верховного Суду України від 31 березня 1995 року «Про судову практику по справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» указується, зокрема, порушення нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні відносин з оточуючими людьми, настання інших негативних наслідків. Звідси, потерпілий вважається зазнавшим моральну шкоду, якщо він перетерпів душевні страждання у виді негативних змін душевно-психологічного функціонування організму чи фізичні страждання у виді негативних змін біологічного функціонування організму.

Відповідно до роз`яснень, даних в п. 5 цієї постанови обов`язковому з`ясуванню при вирішенні справ про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою та протиправними діяннями її заподіювача та вина останнього в її заподіянні.

Відповідно до п.7 зазначеної постанови заподіяна моральна шкода відшкодовується тій фізичній чи юридичній особі, права якої були безпосередньо порушені протиправними діями (бездіяльністю) інших осіб.

Враховуючи роз`яснення, що містяться у п. 9 постанови № 4 Пленуми Верховного Суду України від 31 березня 1995 року «Про судову практику по справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», суд визначає розмір відшкодування моральної шкоди, виходячи з характеру й обсягу фізичних, душевних і психічних страждань, що випробував позивач.

Оскільки позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди є похідними від позовних вимог про спростування недостовірної інформації, захист честі, гідності та ділової репутації, тому вони задоволенню не підлягають.

За встановлених обставин позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 5, 13, 76-81, 89, 141, 263, 265, 268 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Інформацію стосовно справи, що розглядається, можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/sud2316/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням - http://reyestr.court.gov.ua.

Головуючий:

Повний текст рішення виготовлений 17 березня 2020 року.