Справа № 395/780/20 Провадження № 2/395/213/2020
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 вересня 2020 року м. Новомиргород
Новомиргородський районний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого судді - Забуранного Р.А.,
при секретареві - Таран С.М.,
за відсутністю сторін та інших учасників судового розгляду, розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області до ОСОБА_1 про відшкодування збитків,-
У червні 2020 р. до Новомиргородського районного суду надійшла позовна заява Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області до ОСОБА_1 про відшкодування збитків.
Позивач просить стягнути з відповідача шкоду, завдану державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства в розмірі 1125 грн. 00 коп. та судові витрати.
Позов обґрунтовує тим, що 15.12.2018 о 14 год. 30 хв. державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кіровоградської області Карабаджак О. В. встановлений факт самовільного спиляння громадянином ОСОБА_1 до ступення припинення росту трьох дерев породи «клен» діаментром у корі біля шийки корення 12 см, 12 см, 13 см.
Постановою про накладення адміністративного стягнення від 03.01.2019 року №181953 ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КупАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 425,00 грн.
Результатом такої протиправної поведінки та порушення природоохоронного законодавства України стало спричинення державі шкоди у розмірі 1125 грн. 00 коп. Розрахунок шкоди здійснено відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів» № 559 від 08.04.1999 року.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, у заяві від 02.09.2020 просив розглянути справу за відсутності представника позивача, проти винесення заочного рішення не заперечує.
У відповідності до вимог ст. ст. 128 ч. 11, 129 ч. 2 відповідач, про час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку через оголошення, яке розміщене на офіційному веб-сайті Новомиргородського районного суду Кіровоградської області від 21.08.2020 року, 14.09.2020 року.
Отже, за вищевказаних обставин у відповідності до ст. 130 ЦПК України ОСОБА_1 про час та місце розгляду у справі повідомлений належним чином.
У відповідності до ч. 1 ст. 280 ЦПК України: суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин, суд вважає за можливе слухати справу за відсутності сторін та зі згоди представника позивача, ухвалити рішення при заочному розгляді справи у відповідності до вимог ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши надані докази, суд встановив наступне.
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №181953 від 03.01.2018, складеного державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Кіровоградської області Карабаджак О. В. про те, що 15.12.2018 року, громадянином ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , незаконно спиляно (без спеціального на те дозволу) три дерева на території бувшого радіозаводу, що прилягає до дому громадянина ОСОБА_1 . Діаметри спиляних дерев у корі біля шийки кореня становлять: 12 см, 12 см, 13 см. Цим ОСОБА_1 порушив вимоги 20-2, 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 25,40 Закону України «Про рослинний світ», Порядок видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах затверджений Постановою Кабінету міністрів України №1045 від 01 серпня 2006 року,
Постановою державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Кіровоградської області Карабаджак О. В. № №181953 від 03.01.2019 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП, та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 425,00 грн.
Відомості щодо оскарження вказаної постанови та її скасування у матеріалах справи відсутні.
03.01.2019 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Кіровоградської області Карабаджак О. В. проведено розрахунок розміру шкоди, заподіяної ОСОБА_1 внаслідок незаконної порубки трьох дерев породи «клен» за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідно до Додатку «Такса для обчислення розміру шкоди, заподіяної внаслідок знищення або пошкодження дерев і чагарників» до постанови Кабінету Міністрів України «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів» № 559 від 08.04.1999 року, загальний розмір шкоди, спричиненої державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства відповідачем, склав 1125 грн.
Матеріали справи містять претензію Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області на адресу відповідача за № 09-10/38 від 08.01.2019 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок знищення дерев у м. Новомиргород на суму 1125 грн. з доказами їх направлення відповідачу.
Відомості щодо добровільного відшкодування вказаної шкоди відповідачем у матеріалах справи також відсутні.
За змістом ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Згідно статті 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України, подолання наслідків Чорнобильської катастрофи - катастрофи планетарного масштабу, збереження генофонду Українського народу є обов`язком держави.
Відповідно до статті 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належать: складання протоколів про адміністративні правопорушення та розгляд справ про адміністративні правопорушення, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом; пред`являти претензії про відшкодування збитків і втрат, заподіяних державі в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища; вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 року № 275 Державна екологічна інспекція України (далі - Держекоінспекція) є Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Пунктом 7 вищевказаного Положення визначено, що Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Наказом Міністерства енергетики та захисту довікілля України від 07 квітня 2020 року № 230 затверджено Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції.
Відповідно до п.п. 1, 3 даного наказу Державна екологічна інспекція відповідної області (далі - Інспекція) є територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується. Основними завданнями Держекоінспекції є реалізація повноважень Держекоінспекції України у межах відповідної території.
Держекоінспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог, в тому числі і щодо законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів, зокрема: законності вирубки, ушкодження дерев і чагарників, знищення або ушкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розплідниках і на плантаціях, а також молодняку природного походження й самосівів на площах, призначених під лісовідновлення та тощо (Розділ ІІ).
Згідно з п.п. 6-10 Розділу ІІ Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, для виконання покладених на неї завдань Держекоінспекція має право: розраховувати розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належить до її компетенції, пред`являти претензії, вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах.
Відповідно до пункту 1 розділу І Положення про Державну екологічну інспекцію у Кіровоградській області (далі - Положення), затвердженого наказом Держекоінспекції від 28 квітня 2020 року № 118 Державна екологічна інспекція у Кіровоградській області (далі - Позивач) є територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується.
Згідно пункту 10 розділу II Положення Позивач вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.
Відповідно до приписів ст. 20-2 Закону України «Про охорону природного навколишнього середовища» до компетенції державної екологічної інспекції належить організація і здійснення державного контролю за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень вимог законодавства про охорону, утримання і використання зелених насаджень. Вказаним законом вищезазначений орган наділений повноваженнями виступати позивачем у судах.
Стаття 3 Закону України «Про рослинний світ» визначає, що рослинний світ, це сукупність усіх видів рослин. Отже, дерева є видом рослин.
Згідно зі статтею 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Статтею 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Згідно зі ст. 10 Закону України «Про рослинний світ» спеціальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється за дозволом юридичними або фізичними особами для задоволення їх виробничих та наукових потреб, а також з метою отримання прибутку від реалізації цих ресурсів або продуктів їх переробки.
Відповідно до ст. 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.
Статтею 40 Закону України «Про рослинний світ» передбачено, що порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у: самовільному спеціальному використанні природних рослинних ресурсів; порушенні правил загального використання природних рослинних ресурсів; протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу.
Статтею 105 Лісового кодексу України передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.
Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.
Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
Оскільки ОСОБА_1 добровільно не відшкодував завдану шкоду, суд вважає позовні вимоги Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. При цьому суд виходить з приписів ч.ч. 1, 5 ст. 81 ЦПК України та враховує, що відповідач не надав суду належних доказів повного чи часткового відшкодування шкоди, не спростував наданий позивачем розрахунок та обставин, на які посилається позивача як на підставу своїх вимог, на власний розсуд розпорядившись своїми процесуальними правами.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
На підставі вищенаведеного, керуючись ст.ст. 3, 12, 13, 19, 23, 76-83, 89, 141, 247, 258-259, 263-265, 280-284 ЦПК України,-
Позов Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області до ОСОБА_1 про відшкодування збитків - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене відповідачем у загальному порядку.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення . Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили якщо протягом вказаного строку не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя: Р. А. Забуранний
Повний текст судового рішення виготовлений 30 вересня 2020 року.