ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2020 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ковалевської Л.М.,

за участі секретаря Омельчук С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастові Київської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Мотовилівської сільської ради Фастівського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно, -

ВСТАНОВИВ:

В серпні 2020 року позивач звернувся до суду з позовною заявою до Мотовилівської сільської ради Фастівського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно, мотивуючи вимоги тим, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 його батька ОСОБА_2 відкрилась спадщина на житловий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 4,323 га розташовану на території Мотовилівської сільської ради Фастівського району Київської області. Після смерті ОСОБА_2 спадщину прийняла його дружина ОСОБА_3 , але належним чином не оформила своїх спадкових прав. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , після смерті якої залишилась спадщина на 1/3 частину житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 та яку фактично прийняла донька ОСОБА_3 , але належним чином не оформила своїх спадкових прав. ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3 , яка є матір`ю позивача ОСОБА_1 та після смерті якої, позивач звернувся до Фастівської районної держнотконтори Київської області з завою про прийняття спадщини, але пропустив шестимісячний строк звернення в зв`язку з відрядженням по роботі. У зв`язку з вище викладеним позивач змушений звернутися до суду за захистом своїх прав.

Ухвалою судді від 10 серпня 2020 року провадження у справі відкрито в порядку загального позовного провадження та призначено справу до підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 07 вересня 2020 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

В судовому засіданні представник позивача - адвокат Гавриленко В.О. вимоги позовної заяви підтримав, просив задовольнити.

Відповідач - Мотовилівська сільська рада Фастівського району Київської області в судове засідання не з`явилась, про день та час розгляду справи повідомлена вчасно та належним чином, через канцелярію суду надала письмову заяву, в яких зазначила, що не заперечує проти позову та просить розглядати справу без їх участі.

За ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України в разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, всебічно й повно з`ясувавши обставини, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим ІНФОРМАЦІЯ_1 Виконавчим комітетом Червономотовилівської сільської ради Фастівського району Київській області, серія НОМЕР_1 (а.с.20).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на житловий будинок АДРЕСА_1 , що підтверджено Свідоцтвом про право особистої власності на житловий будинок від 20.10.1987 (а.с.22) та яку фактично прийняла його дружина (мати позивача) ОСОБА_3 , але документально не оформила своїх спадкових прав.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 померла бабуся позивача ОСОБА_4 (а.с.21). Після смерті якої відкрилась спадщина на 1/3 частину житлового будинку по АДРЕСА_2 (а.с.25).

Після смерті ОСОБА_4 спадщину прийняла її донька ОСОБА_3 , але документально не оформила своїх спадкових прав. Факт родинних відносин між ОСОБА_4 та її донькою ОСОБА_3 підтверджується копіями свідоцтва про народження та про одруження (а.с.16).

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3 (а.с.19) та після її смерті відкрилась спадщина на земельну ділянку площею 4,323 га, що розташована на території Мотовилівської сільської ради Фастівського району Київської області, що підтверджено державним актом про право приватної власності на землю серії ІV-КВ №096289 від 17.03.2003 (а.с.23).

Факт того, що померлі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є батьками позивача ОСОБА_1 , підтверджується його копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 (а.с.15).

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають дружина та діти спадкодавця.

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

Позивач, як спадкоємець першої черги після смерті матері ОСОБА_3 звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за законом.

Згідно довідок Мотовилівської сільської ради Фастівського району Київської області №856,857 від 15.10.2019 батько та мати позивача ОСОБА_3 та ОСОБА_2 проживали до дня смерті за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.18).

Згідно довідки Мотовилівської сільської ради Фастівського району Київської області №855 від 15.10.2019 баба позивача ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 проживала до дня смерті в АДРЕСА_2 (а.с.17).

Відповідно до частини 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї.

Позивач звернувся до нотаріальної контори з питання прийняття спадщини, але Постановою державного нотаріуса Фастівської районної державної нотаріальної контори від 27 грудня 2019 року, йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок, що розташований в АДРЕСА_1 , що належав ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкоємицею якого була, ОСОБА_3 , дружина, яка спадщину прийняла, але не оформила своїх спадкових прав, земельну ділянку площею 4,323 га, що розташована на території Мотовилівської сільської ради Фастівського району Київської області, надану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва та на частку житлового будинку, що розташований в АДРЕСА_2 , що належала, ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , спадкоємицею якої була, ОСОБА_3 , дочка, яка спадщину прийняла, але не оформила своїх спадкових прав, після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , в зв`язкуз тим, що спадкоємцем було пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини та не надано оригінал свідоцтва про право власності на житловий будинок по АДРЕСА_2 (а.с.32-33).

Відповідно до ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Згідно з ч. 3 ст.1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Проаналізувавши обставини справи, оцінивши представлені сторонами в порядку ст. 76 ЦПК України докази в їхні сукупності, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими і підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у постанові від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів є визнання права.

Гарантії здійснення права власності та його захисту закріплені в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., зокрема, в ст. 1 Першого протоколу до неї (ратифіковано законом України від 17.07.1997р. №475/97-ВР), яка є складовою правової системи відповідно до ст. 9 Конституції України, а також у вітчизняному законодавстві.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу (ст. 16 Цивільного кодексу України). Об`єктами права власності є будь-які речі (майно). Річчю є предмет матеріального світу, щодо якого можуть виникати цивільні права та обов`язки (ст. 179 ЦК України).

Статтею 1218 ЦК встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Відповідно до п. 3.3 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4/13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» зазначено «у випадках відсутності правовстановлюючих документів у зв`язку з їх втратою та відсутності реєстрації об`єкта нерухомості за спадкодавцем (на ім`я спадкодавця) суди в основному задовольняють вимоги спадкоємців про визнання права власності на нерухоме майно».

Також у даному Листі зазначено, що «найпоширенішою причиною звернення особи в справах про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування є неможливість спадкоємцями, які прийняли спадщину, оформити своє право на спадщину в нотаріальній конторі з причин відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно на ім`я спадкодавця та/або відсутності державної реєстрації нерухомого майна спадкодавцем».

Суд, вважає доведеним, що позивач є спадкоємцем після смерті матері ОСОБА_3 , тому набув право спадкування на 1/3 частину житлового будинку АДРЕСА_2 , але не має правовстановлюючого документа про право власності на спадкове нерухоме майно, саме тому у суду є всі підстави для визнання за ним права власності в порядку спадкування, оскільки іншого порядку визнання права власності в порядку спадкування при відсутності правовстановлюючого документа не існує.

Відповідно до листа вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №6-47/0/9-12 від 10.07.2012, судам слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Судом витребувано та перевірено спадкові справи після смерті ОСОБА_2 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (спадкова справа не заводилась), ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 (заведено спадкову справу №115 за 2001 рік та видано свідоцтво про право на спадщину за законом на земельну ділянку (пай) на ім`я ОСОБА_3 ) та ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 (спадкова справа не заводилась).

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Аналогічна норма міститься в п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 за №7 «Про судову практику у справах про спадкування».

Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15 передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З матеріалів справи вбачається, що позивач звернувся до нотаріальної контори після спливу строку з дня відкриття спадщини, в зв`язку з тим, що перебував у довгостроковому відрядженні з 21.12.2018 по 29.03.2019, що підтверджується представленими письмовими доказами (а.с.34-50), тому суд вважає дану обставину об`єктивною підставою вказаного пропуску і це підтверджено належними доказами.

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За таких обставин, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які позивачі посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 12, 76-81, 223, 258-259, 264-265 ЦПК України, ст. ст.16, 179, 328, 392, 1218, 1268,1270, 1272 ЦК України, Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4/13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Мотовилівської сільської ради Фастівського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Визначити додатковий строк для прийняття ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_5 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , спадщини за законом, що відкрилася після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та постійно проживала на день смерті за адресою: АДРЕСА_1 , терміном на один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_5 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , право власності на 1/3 частину будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , як спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та постійно проживала на день смерті за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області за правилами, встановленими в ст. ст. 354-356 ЦПК України відповідно, з урахуванням положень п. 15.5 ч. 1 розд. ХІII «Перехідні положення» цього Кодексу.

Суддя Л.М. Ковалевська