Справа № 675/1719/19
Провадження № 2/675/126/2020
У Х В А Л А

28 вересня 2020 року м. Ізяслав

Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі: головуючого судді Трасковського С.Л., за участю секретаря Ящука О.І., представника відповідача ТОВ «Поділлятрансагро» Каруна В.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ізяслав цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, державного реєстратора комунального підприємства «Бюро нерухомості «Поділля» Кметь Володимира Леонідовича, ОСОБА_2 , товариства з обмеженою відповідальністю «Поділлятрансагро» про визнання незаконною бездіяльності, визнання незаконним наказу, скасування державної реєстрації права власності, визнання недійсним договору оренди земельної ділянки та скасування державної реєстрації речового права, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Ізяславського районного суду Хмельницької області знаходиться зазначена цивільна справа.

Ухвалою суду від 29.08.2019 року відкрито провадження у справі, розгляд якої здійснюється у порядку загального позовного провадження, та призначено підготовче засідання.

В подальшому, після надання можливості сторонам по справі надати суду заяви по суті справи, документи на підтвердження своїх вимог та заперечень, ухвалою суду від 10.01.2020 року закрито підготовче провадження по справі за вказаним позовом та призначено справу до судового розгляду по суті на 10.02.2020 року, який неодноразово відкладалось за клопотанням представника позивача.

23.09.2020 року представником позивача ОСОБА_3 подано до суду заяву про уточнення позовних вимог.

Позивач та представник позивача в підготовче судове засідання не з`явилися, хоча про місце, день та час слухання справи повідомлені належним чином.

Представником позивача Кривінчук О.В. на адресу суду направлено клопотання про розгляд справи без її участі.

Крім того, зазначеним клопотанням представник позивача просить суд про поновлення процесуального строку для подання до суду заяви про уточнення позовних вимог.

Представник відповідача ТОВ «Поділлятрансагро» в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання про поновлення процесуального строку, вказуючи на його необґрунтованість.

Інші учасники справи, їх представники, повідомлені належним чином про дату, час, місце судового розгляду, в судове засідання не прибули.

Заслухавши доводи представника ТОВ «Поділлятрансагро» Каруна В.П., дослідивши клопотання представника позивача та матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Частиною 1 статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст.ст.55, 124 Конституції України та ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення у справі «Жоффер де ля Прадель проти Франції»).

Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «Перетяка та Шереметьев проти України» зазначає, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою.

В рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Круз проти Польщі» зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

При цьому складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Дія 97» проти України від 21 жовтня 2010 року).

Статтею 49 ЦПК України передбачені процесуальні права та обов`язки сторін, зокрема, у пункті 2 частини 2 цієї статті зазначено, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі (ч.3 ст.49 ЦПК України).

У частині 1 статті 189 ЦПК України передбачено, що завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно з положеннями статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

В поданому клопотанні представником позивача не наведено жодної підстави, яка перешкоджала позивачу та її представнику звернутися до суду з відповідною заявою у встановлений законом строк з об`єктивних причин, оскільки закон надає можливість позивачу, її представнику подати таку заяву протягом всього часу проведення підготовчого судового засідання, але аж ніяк під час судового розгляду справи по суті.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи підготовче провадження проводилося з 29.08.2019 року по 10.01.2020 року, тому у позивача та її представника було достатньо часу для сформування своєї позиції у справі та підготовки необхідних процесуальних документів, в тому числі і щодо зміни підстав або предмету позову, до закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

З огляду на викладене, оскільки представником позивача не наведено жодних причин, які не залежали від волі позивача та її представника та об`єктивно перешкоджали їм подати до суду у встановлений процесуальним законом строк заяву про уточнення позовних вимог, а пропущений процесуальний строк не може вважатися розумним та відповідати завданню цивільного судочинства, суд вважає за необхідне клопотання представника позивача про поновлення процесуального строку залишити без задоволення, а її заяву про уточнення позовних вимог, яка подана з порушенням процесуального строку, - без розгляду.

Прийняття такого рішення жодним чином не свідчить про обмеження доступу позивача до правосуддя, а виключно спонукає неухильно дотримуватися чинних норм ЦПК України та здійснювати захист своїх прав у передбачений вказаним законом строк.

Керуючись ст.ст.11, 12, 49, 83, 126, 127, 189, 260, 353, 354 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Кривінчук Олени Володимирівни про поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, для подання до суду заяви про уточнення позовних вимог залишити без задоволення.

Заяву адвоката Кривінчук Олени Володимирівни в інтересах позивача ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через суд першої інстанції. Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не було вручено у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складення повного тексту ухвали 28.09.2020 року.

Суддя: С.Л. Трасковський