Справа № 428/327/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2020 року м. Сєвєродонецьк

Сєвєродонецький міський суд Луганської області в складі:

головуючого судді Бароніна Д.Б.,

за участю секретаря Бондаренка К.Ю.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Подоляки О.О. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Гвардійський, 48» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, -

ВСТАНОВИВ:

1. Позиції учасників справи, процесуальні дії

1.1. ОСОБА_1 звернулася до Сєвєродонецького міського суду Луганської області з позовною заявою до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Гвардійський, 48» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири.

В обґрунтування своїх вимог позивач вказує, що вона, є співвласницею багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , одна із квартир якого за АДРЕСА_3 належить їй на праві власності. З 2001 року позивач неодноразово зверталася до різних інстанцій, у тому числі, й до керівництва їхнього будинку з проханням зробити ремонт даху. 04.08.2019 біля 6 години ранку її квартиру було затоплено через пошкодження частини труб дощової каналізації та залиття під час сильної зливи вище розташованого технічного поверху - технічних підсобних приміщень, у зв`язку із тим, що труба злива дощових вод, яка знаходиться на технічному поверсі, вчасно не була замінена і стала непридатною. Про даний факт було відомо голові правління ОСББ «Гвардійський, 48», управляючому, а також усім сусідам, але акт про наслідки затоплення позивачу видали тільки через три місяці. Внаслідок залиття квартири у жилій кімнаті та приміщенні коридору були пошкоджені стіни, шпалери, шпаклівка. Для визначення розміру матеріальної шкоди, яка завдана їй внаслідок залиття квартири, позивач звернулася до фахівця для складання локального кошторису на ремонт квартири. Згідно звіту про незалежну оцінку матеріального збитку вартість ремонтно-відновних робіт по усуненню заподіяного збитку від залиття її квартири станом на 22.11.2019 року, без врахування ПДВ, складає 20180 грн. Відповідач відмовився у добровільному порядку відшкодувати позивачу вказану матеріальну шкоду. Згідно квитанції до прибуткового касового ордеру № 191127 від 02.12.2019 позивачем за виконання незалежної оцінки матеріального збитку було сплачено 2400 грн. Також, у зв`язку з тим, що пошкодження та залиття квартири позивача носили систематичний характер, а відповідач відмовляється від добровільного відшкодування збитків, вона вважає, що їй нанесена моральна шкода, яку позивач оцінює в розмірі 5000 грн. У зв`язку з викладеним позивач звернулася до суду з даним позовом та просить стягнути з відповідача на її користь збитки, завдані залиттям її квартири, в сумі 20180 грн., витрати, пов`язані з виконанням незалежної оцінки матеріального збитку, в розмірі 2400 грн. та моральну шкоду в сумі 5000 грн., а також судовий збір в сумі 840 грн. 80 коп.

1.2. Представником відповідача надано письмовий відзив, з якого вбачається, що акт про наслідки залиття квартири від 22.10.2019, на який посилається позивач, складено комісією в особі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , правовий статус яких є незрозумілим. Вони не є посадовими особами чи уповноваженими особами відповідача. В акті також міститься підпис винуватця шкоди, але відсутні його прізвище, ім`я, найменування, печатка або щось інше, що не дає змоги встановити належного винуватця події. У ньому не встановлено винну особу, не зазначено площу пошкоджених стін, шпалер, штукатурки, а також відсутні затвердження акту з боку уповноваженої особи експлуатуючої організації - відповідача та висновки і рекомендації комісії. Відповідач не приймав участь у роботі комісії, яка складала акт про наслідки залиття квартири. Крім того, факт залиття квартири відбувся 04.08.2019, а датою складання акту вказано 22.10.2019.

Дефектний акт на ремонт оздоблення приміщення, який додається до звіту оцінювача, складався без відома відповідача, як обслуговуючої організації. В звіті містяться неточності, які не можливо пояснити. Так, по тексту звіту йдеться мова про пошкодження в наслідок залиття кімнат 6 та коридору. Проте, в таблиці 1 «Загальна характеристика квартири» вказується про незадовільний стан після залиття шпалер в кімнаті 4. Крім того, в таблиці 5 звіту «Розрахунок фізичних об`ємів пошкоджень приміщень квартири після залиття», оцінювач самовільно збільшує площу пошкоджень. Так, відповідно до акту про залиття квартири площа кімнати - спальні складає 7,7 м.кв., оцінювач визначає об`єм відносних робіт 10,66 м.кв.; площа коридору згідно акта про залиття квартири складає 12,2 м.кв., оцінювач визначає площу 14,35 м.кв. В пояснення збільшення площі збитків, оцінювач наводить наступне: «... потрібна повна заміна шпалер цього жилого приміщення. Оскільки з плином часу шпалери втрачають свій колір і фактуру і, при частковій заміні шпалер на поверхні частини площі стелі невеликої кімнати вони виділятимуться ...». Таким чином, оцінювач стверджує, той факт, що заміна всіх шпалер обумовлена не залиттям квартири, а «плином часу», тобто фактичними природними процесами псування матеріалу оздоблення квартири, за які відповідач не може відповідати. При складанні локального кошторису застосований розмір кошторисної заробітної плати в розмірі 14520,72 грн., однак в звіті та локальному кошторисі не міститься обґрунтування зазначеного розміру. Ціни на матеріали, які взяті за основу при складанні локального кошторису значно вищі за ціни, які існують у торгівельних мережах. Крім того, на даний час позивач має заборгованість з оплати послуг з утримання будинку у розмірі 8062,66 грн. З огляду на неотримання платежів від позивача за утримання будинку, відповідач не мав можливості в повному обсязі здійснювати планові та позапланові ремонтні роботи для належного утримання будинку.

Як вбачається з позовної заяви, позивач вказує на загальні фрази з законодавства щодо відшкодування моральної шкоди. Позивач не вказує конкретні страждання, не надає доказів, які б визначили розмір моральної шкоди, заявленої до стягнення. Враховуючи наявність у позивача заборгованості за послуги з утримання будинку, представник відповідач вважає, що підстави для стягнення моральної шкоди у позивача відсутні.

1.3. Позивач в судовому засіданні підтримала позовні вимоги, посилаючись на доводи, викладені у позовній заяві, просила їх задовольнити. Додатково пояснила, що внаслідок залиття її квартири та пошкодження майна, їй завдано душевних страждань.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, посилаючись на доводи, викладені у письмовому відзиві. Додатково пояснив, що відповідач визнає факт залиття квартири позивача та не знімає з себе відповідальності за це залиття. Після залиття квартири позивача ОСББ провело заміну ділянки ливневої каналізації, яка розташована над квартирою позивача на технічному поверсі будівлі. Разом з тим, він як представник відповідача, вважає обґрунтованою суму відшкодування шкоди в розмірі 4571 грн. 36 коп., тобто в тому розмірі, який визначений у наданому ним кошторисі. Він також просить суд зарахувати стягнуті з відповідача кошти в рахунок погашення заборгованості позивача з оплати за утримання будинку.

1.4. Допитана в якості свідка в судовому засіданні ОСОБА_3 пояснила, що вона з 1996 року проживає за адресою: АДРЕСА_2 . Вона є секретарем Правління ОСББ «Гвардійський, 48», а крім цього вона має стаж роботи маляром-штукатуром більше 10 років. На початку серпня 2019 року в квартирі АДРЕСА_3 у вищевказаному будинку сталося залиття внаслідок того, що лопнула зливна каналізація над квартирою. Вона, ОСОБА_3 , оглядала квартиру після залиття та на початку жовтня 2019 року складала акт про залиття. Заміри для складання акту вона не робила, адже заміри в квартирі робила позивач та її син, а вона записувала з їх слів. Залитими були увесь коридор і одна кімната зліва по коридору, якщо йти у напрямку від вхідної квартирної двері. Позивач неодноразово просила її скласти акт до жовтня 2019 року, але вона не могла зробити цього з особистих причин.

Допитана в якості свідка в судовому засіданні ОСОБА_5 пояснила, що вона є оцінювачем та має право проводити будь-які види оцінки. Дійсно, позивач була замовником оціночних робіт з приводу залиття квартири. Вона, ОСОБА_5 , провела огляд квартири, позивач показала їй акт щодо залиття. Вона провела всі необхідні виміри електронною рулеткою, залитими були коридор та маленька кімната. На підставі дефектного акту вона замовила складання кошторису. Необхідність заміни всіх шпалер на стінах у кімнаті або всіх шпалер на стелі в разі залиття лише частини стелі або частини стіни пояснюється тим, що замінити лише частину шпалер неможливо. Після залиття треба знімати всю штукатурку зі стіни для того, щоб не утворився грибок. Вказівка у дефектному акті на площу стелі 43,2 кв.м. є помилкою, опечаткою. У звіті та кошторисі під час визначення вартості вона виходила з того, що це є площею стін Той факт, що в дефектному акті не відображена необхідність оклеювання шпалерами стін площею 43,2 кв.м. також є помилкою, ця помилка виправлена у звіті та у кошторисі.

Допитана в якості свідка в судовому засіданні ОСОБА_6 пояснила, що до неї у 2019 році звернувся представник оціночного агентства з приводу складення кошторису щодо проведення ремонту у квартирі позивача. Їй був наданий дефектний акт і по ньому вона склала кошторис. Заробітна плата у кошторисі визначалася виходячи з середньої заробітної плати по місту Сєвєродонецьку в сумі 14900 грн., в той час як середня заробітна плата по Україні складала 8527,52 грн. Робітники, які проводять ремонтні роботи в м. Сєвєродонецьку не погодилися б працювати за меншу заробітну плату, ніж середня по місту Сєвєродонецьку. Ціни на будівельні матеріали були визначені з мережі Інтернет. Коефіцієнт 1.2 для вартості проведення робіт був визначений з урахуванням того, що ремонту підлягає жиле приміщення, в якому не можна проводити роботи у нічний час, до нього ускладнений доступ (лише через вхідні двері) тощо. Вказівка у копії дефектного акту на те, що роботи мають бути виконанні щодо стелі площею 43,2 кв.м. є помилкою, адже ця площа стосується стін.

2. Обставини справи, зміст спірних правовідносин

2.1. ОСОБА_1 на праві власності належить квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_4 . Вказаний факт підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого 06.12.2014 державним нотаріусом Першої Сєвєродонецької державної нотаріальної контори Фесенком О.М., та копією Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №30569618 від 06.12.2014.

З копії Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань станом на 24.12.2019 вбачається, що юридична особа Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Гвардійський, 48» має юридичну адресу: АДРЕСА_5 . Керівником є ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ). Підписантами - ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та Галига Віктор Іванович ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Відповідно до копії статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку « Гвардійський , 48», затвердженого зборами співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , об`єднання діє відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», чинного законодавства України та Статуту. Завданням та предметом діяльності об`єднання є, зокрема, забезпечення належного утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території.

Відповідно до довідки ОСББ «Гвардійський, 48» №01-2020 від 03.03.2020, станом на 03.03.2020 за ОСОБА_1 рахується заборгованість з оплати за утримання будинку в розмірі 8062,66 грн.

2.2. 05.08.2019 позивач звернулася із заявою до Голови Правління ОСББ «Гвардійський, 48» та повідомила, що 04.08.2019 сталося залиття її квартири через непридатну трубу злива дощової води, яка розташована на технічному поверсі. Внаслідок залиття у неї пошкодженні стіни та стелі в коридорі та спальні, залиті міжкімнатні двері та меблі. На вказаній заяві наявний напис «получил», дата 06.08.2019 та підпис.

Відповідно до копії акту від 22.10.2019 про наслідки залиття 04.08.2019 квартири за адресою: АДРЕСА_4 , комісією у складі ОСОБА_3 (кв. АДРЕСА_6 ), ОСОБА_4 , складено акт про обстеження вищевказаної квартири на предмет залиття з вищерозташованого приміщення технічних підсобних приміщень - загального неподільного майна будинку. На день обстеження комісія встановила: під час залиття в квартирі АДРЕСА_3 залиті стіни у прихожій та стіни і стеля у спальній кімнаті. В результаті обстеження вище розташованого приміщення виявлено пошкодження труб дощової каналізації. Таким чином, причиною залиття квартири АДРЕСА_3 стало пошкодження частини труб дощової каналізації в приміщеннях технічних підсобних - загального неподільного майна будинку. Опис обсягу заподіяної шкоди: 1. Кімната 7,7 кв.м - спальня (залиті стіна та стеля); 2. Коридор 12,2 кв.м (залита стіна). Акт був складений за зовнішнім оглядом. Для підтвердження даного Акту були запрошені винуватець шкоди та потерпіла сторона, підписи яких наявні в акті.

2.3. Згідно з копією звіту про незалежну оцінку матеріального збитку, завданого в результаті залиття квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_4 , проведеного 27.11.2019 ПП «Агенство оцінки «Аналітик», вартість ремонтно-відновлювальних робіт по усуненню заподіяного збитку від залиття вказаної квартири станом на 22.11.2019, без врахування ПДВ, складає 20180 грн.

За проведення незалежної оцінки матеріального збитку позивач сплатила ПП «Агентство оцінки «Аналітик» 2400 грн. Вказане підтверджується копією договору на проведення незалежної оцінки № 191122 , укладеного 22.11.2019 між ПП «Агенство оцінки «Аналітик» та ОСОБА_1 , копією квитанції до прибуткового касового ордера № 191127 від 02.12.2019.

2.4. Представник відповідача надав до суду локальний кошторис на ремонт оздоблення приміщень квартири позивача після залиття, який було складено інженером-проектувальником Блохіною Наталією Борисівною . Згідно із цим кошторисом загальна вартість будівельних робіт складає 4571 грн. 36 коп.

3. Релевантні джерела права та акти їх застосування

3.1. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

За ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини.

Згідно зі ст.1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

3.2. Зі ст. 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» вбачається, що об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна; співвласники багатоквартирного будинку (далі - співвласники) - власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку.

Згідно зі ст. 18 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання відповідно до цього Закону та статуту зобов`язане забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам.

3.3. Згідно із ч. 1 ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна проводиться у випадках, встановлених законодавством України, міжнародними угодами, на підставі договору, а також на вимогу однієї з сторін угоди та за згодою сторін.

3.4. Відповідно до ч. 1-4 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості

Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Зі змісту постанови Верховного Суду від 14 лютого 2018 року по справі № 686/10520/15-ц вбачається, що вирішуючи спір в частині відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок залиття, суду слід врахувати тривалість порушення прав позивача, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану, глибину душевних та психічних страждань, пов`язаних з пошкодженням майна, порушення нормального ритму життя, тяжкість вимушених змін (неможливість користування належним майном), а також вимоги розумності і справедливості.

4. Оцінка доказів та аргументів

4.1. Судом встановлено, що відповідач ОСББ «Гвардійський, 48» здійснює функції об єднання співвласників багатоквартирного будинку в багатоповерховому будинку АДРЕСА_1 . Залиття квартири позивача, тобто квартири АДРЕСА_3 у вищевказаному будинку, сталося у зв`язку з пошкодженням труб дощової каналізації в приміщеннях технічних підсобних, обов`язок за збереженням належного технічного стану яких покладений на відповідача. Внаслідок залиття квартири, власником якої є позивач, було пошкоджено внутрішнє оздоблення однієї стіни та стелі в спальні (в кімнаті), а також одна стіна коридору. Ці пошкодження зумовлюють необхідність заміни шпалер у зв`язку із залиттям.

Вказані обставини не заперечувалися представником відповідача в судовому засіданні.

Спірним в цій справі є питання про те, який саме обсяг ремонтних (відновлювальних) робіт належить провести у зв`язку із залиттям квартири позивача та якою має бути вартість відповідних робіт і матеріалів.

4.2. Згідно звіту про незалежну оцінку матеріального збитку, проведеного 27.11.2019 оцінювачем ОСОБА_5 , вартість ремонтно-відновлювальних робіт по усуненню заподіяного збитку від залиття квартири позивача станом на 22.11.2019, без врахування ПДВ, складає 20180 грн.

При цьому, оцінювач виходив з того, що за погодженням із власником в коридорі мають бути замінені шпалери лише на тій стіні, яка постраждала від водяного потоку, площею 14,35 кв.м. Площа стін в кімнаті, на яких мають бути замінені шпалери, складає 28,84 кв.м. Тобто всього площа стін, на яких мають бути замінені шпалери, складає 43,19 кв.м. (43,2 кв.м. після заокруглення). В кімнаті площа стелі, на якій мають бути замінені шпалери, складає 10,66 кв.м.

У звіті вказано про те, що пошкоджена площа шпалер є меншою загальної площі стель і стін в кімнаті, однак на думку оцінювача потрібна повна заміна шпалер цього жилого приміщення, адже з плином часу шпалери втрачають свій колір і фактуру, при частковій заміні шпалер вони виділятимуться, матимуть неоднорідну структуру і неестетичний вигляд.

Суд погоджується із вищевказаним підходом оцінювача до визначення площі шпалер, яка має бути замінена, адже в разі часткової заміни шпалер лише на пошкоджених ділянках стіни або стелі відповідні стіна, стеля та кімната в цілому матимуть неестетичний вигляд. На думку суду, відшкодування шкоди внаслідок залиття має відбуватися таким чином, щоб відповідне приміщення квартири не зазнавало суттєвого погіршення естетичного вигляду через наявність на різних стінах кімнати шпалер із різною фактурою, кольором, орнаментом тощо.

Суд враховує, що у звіті оцінювача в таблиці до розділу «Перелік робіт, необхідних для відновлення пошкодженого оздоблення квартири» в пунктах 9, 10 помилково вказані роботи зі шпаклювання стелі та обклеювання стелі шпалерами замість робіт зі шпаклювання стін та обклеювання стін шпалерами. У дефектному акті на ремонт оздоблення приміщень квартири після залиття в пункті 9 також помилково вказано роботи зі шпаклювання стелі, а не стін, а пункт 10 дефектного акту щодо робіт з обклеювання стін шпалерами відсутній.

Разом з тим, вищевказані недоліки звіту оцінювача та дефектного акту за своєю суттю є технічними помилками, які не вплинули на достовірність висновків оцінювача щодо розміру шкоди. Це обґрунтовується тим, що по-перше, площа помилково вказаних робіт зі шпаклівки та обклеювання шпалерами «стелі» дорівнює площі стін (43,2 кв.м.), тобто оцінювач виходила з правильної площі стін, проте помилково назвала їх «стелею». По-друге, в кошторисній документації до звіту, яка складена ФОП ОСОБА_6 , розрахунки проведені виходячи з правильної площі стелі та стін, а також із урахуванням необхідності обклеювання стін шпалерами. По-третє, в судовому засіданні свідки ОСОБА_5 та ОСОБА_6 пояснили, що вказівка у дефектному акті на площу стелі 43,2 кв.м. є помилкою, опечаткою. У звіті та кошторисі під час визначення вартості оцінювач виходив з того, що це є площею стін. Той факт, що в дефектному акті не відображена необхідність оклеювання шпалерами стін площею 43,2 кв.м. також є помилкою, ця помилка виправлена у звіті та у кошторисі.

З огляду на викладене суд дійшов висновку про те, що звіт про незалежну оцінку матеріального збитку, проведеного 27.11.2019 оцінювачем ОСОБА_5 , є належним, допустимим та достовірним доказом розміру матеріальної шкоди, яка була завдана позивачу у зв`язку із залиттям квартири.

4.3. Локальний кошторис на ремонт оздоблення приміщень квартири позивача після залиття, який було складено інженером-проектувальником Блохіною Наталією Борисівною та надано представником відповідача, згідно із яким загальна вартість будівельних робіт складає 4571 грн. 36 коп., суд вважає недостовірним доказом.

По-перше, цей кошторис складений на підставі дефектного акту, в якому площа робіт вказана у значно заниженому розмірі. Як пояснив представник відповідача, ця площа є на 10% більшою за площу фактично пошкодженої поверхні стін та стелі і, на думку представника відповідача, цього достатньо, адже відповідач е повинен оплачувати заміну шпалер на всій поверхні пошкоджених стін та стелі. Суд не може погодитися з таким підходом до визначення обсягу робіт, які необхідні для відшкодування шкоди з огляду на аргументи, які викладені у пункті 4.2. цього рішення.

По-друге, у пояснювальній записці до вищевказаного кошторису вказана сума середньомісячної заробітної плати на 1 робітника, яка згідно із поясненнями представника відповідача дорівнює сумі середньомісячної заробітної плати для проведення ремонтних робіт за рахунок обласного бюджету в Луганській області. Разом з тим, на думку суду, під час оцінки розміру збитків оцінювач правильно виходила з розміру середньомісячної заробітної плати для проведення ремонтних робіт за рахунок місцевого бюджету в місті Сєвєродонецьку в 2019 році, адже ремонтні роботи проводитимуться в місті Сєвєродонецьку.

Твердження представника відповідача про несплату позивачем заборгованості за послуги з утримання будинку є неспроможними, адже факт наявності цієї заборгованості не звільняє відповідача від виконання своїх обов`язків по забезпеченню належного технічного стану спільного майна співвласників багатоквартирного будинку. В разі несплати позивачем заборгованості за послуги з утримання будинку відповідач не позбавлений права пред`явити відповідний позов до позивача, проте в цьому провадженні такі вимоги представником відповідача шляхом подання зустрічного позову не заявлялися.

Посилання представника відповідача на те, що акт про наслідки залиття квартири складено особами, правовий статус яких є незрозумілим, є необґрунтованими. В судовому засіданні свідок ОСОБА_3 , яка підписала акт залиття, пояснила, що вона є секретарем Правління ОСББ «Гвардійський, 48». Крім того, в судовому засіданні представник відповідача визнав, що в акті в графі «винуватець шкоди» наявний підпис голови Правління ОСББ Галиги Віктора Івановича . Більш того, під час розгляду справи в судових засіданнях представник відповідача не заперечував вину ОСББ у залитті квартири позивача та не заперечував, що внаслідок цього були пошкоджені ділянки однієї стіни у коридорі, однієї стіни у кімнаті та стелі у кімнаті.

4.4. В судовому засіданні 19.05.2020 на запитання суду сторони не виявили бажання заявляти клопотання про призначення судової товарознавчої експертизи з метою визначення розміру шкоди, завданого залиттям квартири.

Підводячи підсумок щодо вимог позивача про відшкодування матеріальної шкоди суд зазначає, що ці вимоги підлягають задоволенню в сумі 20180 грн.

4.5. Вимогу про відшкодування моральної шкоди в розмірі 5000 грн. позивач у позовній заяві та в судовому засіданні обґрунтовувала тим, що їй були завдані душевні страждання внаслідок пошкодження її майна та внаслідок поведінки відповідача, який відмовляється у добровільному порядку відшкодувати завдані збитки.

На думку суду, будь-яка нормально реагуюча людина внаслідок залиття її квартири та пошкодження майна зазнає душевних страждань у вигляді переживань, зміни нормального укладу життя, необхідності відновлення попереднього стану квартири. Суд погоджується з тим, що позивачу була спричинена моральна шкода відповідачем.

З одного боку суд враховує тривалість порушення прав позивача, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану квартири, глибину душевних та психічних страждань, пов`язаних з пошкодженням майна, тяжкість вимушених змін в житті позивача. З іншого боку суд зазначає, що позивачем не було детально описано та обґрунтовано з чого вона виходила, визначаючи суму відшкодування моральної шкоди саме в розмірі 5000 грн. та наскільки сильно залиття квартири порушило нормальний ритм її життя.

Виходячи з викладеного, керуючись вимогами розумності і справедливості, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача суму в розмірі 2000 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої залиттям квартири та пошкодженням майна.

5. Розподіл судових витрат

5.1. На думку суду, витрати позивача на проведення оцінки з визначення розміру завданих збитків в сумі 2400 грн. 00 коп. слід віднести до витрат, пов`язаних із вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи (стаття 140 ЦПК України).

Вказаний висновок суду обґрунтовується тим, що по-перше, вказані витрати не є витратами, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права в розумінні п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, адже для проведення відновлювального ремонту в квартирі не потрібно проводити оцінку збитків. По-друге, вказані витрати не є витратами, пов`язаними із проведенням експертизи чи залученням експерта, спеціаліста, адже звіт оцінювача не є експертним висновком, в той час як сам оцінювач в даному випадку не підпадає під ознаки експерта та спеціаліста (зокрема, оцінювач не здійснював допомогу у застосуванні будь-яких технічних засобів і не вказував, що він був обізнаний про відповідальність за завідомо неправдивий висновок). Разом з тим, вказані витрати були пов`язані із вчиненням позивачем дій, необхідних для розгляду справи в суді, адже такий звіт оцінювача був покладений судом в основу судового рішення за відсутності висновку судового експерта.

Згідно із ч. 4 ст. 140 ЦПК України граничний розмір компенсації витрат, пов`язаних з проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням та вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2006 року № 590 затверджено граничні розміри компенсації витрат, пов`язаних з розглядом цивільних та адміністративних справ. Зокрема, витрати пов`язані із вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи, не можуть перевищувати 50 відсотків розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб за сукупність дій, необхідних для розгляду справи.

Оплата проведення оцінки з визначення розміру завданих збитків була здійснена позивачем 02.12.2019, в той час як станом на грудень 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні складав 2102 грн.

Таким чином, з відповідача на користь позивача слід стягнути суму витрат пов`язаних із вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи, у граничному розмірі 1051 грн., що складає 50 % від 2102 грн.

Застосування вимоги пропорційності стягнення судових витрат до відшкодування витрат на проведення оцінки в даному випадку не має правового значення, адже навіть в разі визначення відповідної пропорції від суми 2400 грн., отримана сума буде перевищувати гранично допустимий розмір відшкодування.

5.2. Суд також враховує, що понесення позивачем судових витрат зі сплати судового збору у сумі 840 грн. 80 коп. підтверджується квитанцією від 11.01.2020. Враховуючи викладене та з урахуванням часткового задоволення позовних вимог, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача суму сплаченого судового збору в розмірі 840 грн. 80 коп. - пропорційно до розміру задоволених позовних вимог (задоволено вимоги про на загальну суму 22180 грн., що складає 88,08 % від первісно заявленої суми матеріальної та моральної шкоди в загальному розмірі 25180 грн., в той час як 88,08 % від 840,80 грн. складає 740 грн. 58 коп.)

В підсумку судові витрати, які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача складають 1791 грн. 58 коп. (740,58 грн. + 1051,00 грн.)

Керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 76, 141, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Гвардійський, 48» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири - задовольнити частково.

Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Гвардійський, 48» (код в , місцезнаходження: Україна, Луганська область, м. Сєвєродонецьк, пр. Гвардійський, буд. 48, кв. 58) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_4 ) матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири, в сумі 20180 (двадцять тисяч сто вісімдесят) грн. та моральну шкоду в сумі 2000 (дві тисячі) грн.

Відмовити у задоволенні іншої частини позовних вимог.

Стягнути із Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Гвардійський, 48» (код в , місцезнаходження: Україна, Луганська область, м. Сєвєродонецьк, пр. Гвардійський, буд. 48, кв. 58) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_4 ) судові витрати в загальній сумі 1791 (одна тисяча сімсот дев`яносто одна) грн. 58 коп.

Із урахуванням пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції, яка набрала чинності 15.12.2017) рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Луганського апеляційного суду через Сєвєродонецький міський суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 20 травня 2020 року.

Суддя Д.Б. Баронін