Справа № 618/815/20
Провадження № 2/618/189/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2020 року Дворічанський районний суд Харківської області у складі: головуючого - судді Гніздилова Ю. М., за участю секретаря судового засідання - Рябенко Л. В., розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в смт Дворічна цивільну справу № 618/815/20, провадження № 2/618/189/20 за позовною заявою ОСОБА_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , до Пісківської сільської ради Дворічанського району Харківської області, юридична адреса: 62712, Харківська область, Дворічанський район, с-ще Тополі, площа Центральна, буд. 3, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до Пісківської сільської ради Дворічанського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом, обґрунтовуючи свої вимоги наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина, яку вона має намір прийняти. По день смерті позивачка проживала разом з матір`ю, доглядала її, допомагала та поховала за власний кошт. ОСОБА_1 не було відомо, що померла мати в 1995 році зробила заповіт на її ім`я, в якому заповіла все своє майно їй. Про цю обставину вона дізналася лише наприкінці 2019 року від працівників сільської ради. А коли 04 серпня 2020 року позивачка звернулася до Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області з питання переоформлення спадщини за заповітом, їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивачка вважає, що пропустила вказаний строк з поважних, об`єктивних, не залежних від неї причин та просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом.

Позивачка в підготовче засідання не з`явилася, надавши заяву, в якій просила розгляд справи провести за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити.

Представник відповідача - Пісківський сільський голова в підготовче засідання не з`явився, надавши заяву, в якій просив справу розглянути за відсутності представника сільської ради, позовні вимоги визнав повністю, не заперечував проти їх задоволення.

За результатами підготовчого провадження на підставі повідомлених позивачкою обставин справи та наданих нею доказів, встановлені такі фактичні обставини та спірні правовідносини.

Згідно з свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 16 січня 1963 року, виданим Миколаївською сільською радою Куп`янського району Харківської області, ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьками записані: ОСОБА_4 та ОСОБА_2 .

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 від 24 жовтня 1981 року, виданого Пісківською сільською радою Дворічанського району Харківської області, ОСОБА_5 та ОСОБА_3 уклали шлюб 24 жовтня 1981 року, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис за № 21.

Згідно з заповітом, посвідченим секретарем виконавчого комітету Пісківської ради депутатів трудящих Дворічанського району Харківської області, 24 липня 1995 року ОСОБА_2 , проживаюча в сел. ст. Тополі Дворічанського району Харківської області, на випадок своєї смерті зробила наступне заповідальне розпорядження: все її майно, де б воно не перебувало і в чому б не виявлялось та взагалі все, що буде належати їй на день смерті і на що згідно з законом вона буде мати право, заповіла ОСОБА_1 .

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданим 08 травня 2001 року Пісківською сільською радою Дворічанського району Харківської області, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , про що в книзі реєстрації актів про смерть зроблено запис за № 13.

Згідно з довідкою № 02-30/1236 від 12 листопада 2019 року, виданою Пісківською сільською радою Дворічанського району Харківської області, померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , була зареєстрована та проживала на день її смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_2 .

Спадкоємцями померлої за законом є: донька - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка не була зареєстрована, але фактично проживала разом з спадкодавцем на день його смерті; син - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який не був зареєстрований та не проживав з спадкодавцем на день його смерті.

Спадкоємцями померлої за заповітом є: донька - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка не була зареєстрована, але фактично проживала разом з спадкодавцем на день його смерті.

Відповідно до постанови Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області № 509/02-31 від 04 серпня 2020 року, ОСОБА_1 було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті її матері - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку із пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд враховує посилання позивачки на те, що вона не могла своєчасно в шестимісячний строк після смерті своєї матері звернутися з заявою до Державної нотаріальної контори Харківської області з об`єктивних причин, а саме через відсутність інформації про наявність заповіту після померлої матері.

В зв`язку з цим, суд визнає поважними причини пропуску позивачкою 6-ти місячного строку для прийняття спадщини, оскільки вони пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При цьому суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і дії принцип верховенства права.

У ст. 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ч. 3 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справ керується принципом верховенства права.

Згідно з ч. ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

При цьому, відповідно до вимог ч. 2 ст. 206 ЦПК України суд роз`яснює представнику відповідача наслідки визнання позову, передбачені ч. 4 цієї статті.

Судом також встановлено, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

За таких обставин справи суд приходить до висновку про задоволення позову.

Враховуючи позовні вимоги ОСОБА_1 , суд вважає, що двох місяців буде достатньо для подання позивачкою заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ч. 1 ст. 8, ст. 41, ч. 3 ст. 129 Конституції України, ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 1272 ЦК України, п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 2,4, 5, 10, 11, 12, 13, 81, 89, 200, 206, 258, 259, 263 - 265, 268, 273, 352, 354, п. 15.5 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті її матері - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , два місяці від дня набрання чинності цим рішенням суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду через Дворічанський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Суддя Ю. М. Гніздилов