ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 640/12336/19

Провадження № 22-ц/818/1623/20

30 квітня 2020 року

м.Харків

Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Овсяннікової А.І.

суддів - Коваленко І.П., Тичкової О.Ю.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1

відповідач ОСОБА_2

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду міста Харкова від 10 грудня 2019 року у складі судді Лях М.Ю. по цивільній справі № 640/12336/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

В обґрунтування позову зазначає, що йому належить квартира АДРЕСА_1 .

20 травня 2019 року приблизно о 9-30 сталося залиття його квартири внаслідок прориву гнучкого шлангу до зливного бачку у вище розташованій квартирі АДРЕСА_2 , про що 27 травня 2019 року складено Акт № Ст 5-17 про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання.

Внаслідок залиття його квартири холодною водою було залито стелю в кімнаті, коридорі, кухні, санвузлі на площі приблизно 29,4 кв.м., залито шпалери в кімнаті на стелі й стінах, на стінах коридору загальною площею 43,35 кв.м., залита підлога в кімнаті, коридорі, кухні, санвузлі на площі приблизно 29,4 кв.м.

Згідно кошторису ремонтно-оздоблювальних робіт, виготовленого ПП «ТАУРУСС», вартість відновлення квартири після залиття складає 45 855,30 грн.

Враховуючи, що залиття його квартири сталося внаслідок прориву гнучкого шлангу до зливного бачку у вище розташованій квартирі вважає, що відповідальність повинен нести власник квартири, а саме ОСОБА_2 .

Залиттям квартири йому заподіяна моральна шкода, яку він оцінює у 10 000 грн. Він зазнав страждань у звязку з тим, що належне йому житло опинилося в непридатному для проживання стані та він позбавлений можливості використовувати квартиру за цільовим призначенням. В добровільному порядку усунути наслідки залиття або відшкодувати заподіяну шкоду відповідачка категорично відмовляється

Просить стягнути майнову шкоду, завдану залиттям квартири, в сумі 45 855,30 грн., 10000 грн. моральної шкоди та судові витрати.

Відповідач ОСОБА_2 заперечувала проти позову. Обставини, викладені в Акті № Ст 5-17 про залиття, аварію, що трапились на системі холодного водопостачання від 27 травня 2019 року, визначені зі слів позивача ОСОБА_1 за її відсутністю; акт підписано членами комісії та позивачем. У відповідності до положень Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій у разі залиття квартири складається відповідний акт. Вважає доданий до позовної заяви акт про залиття квартири таким, що не відповідає закону, оскільки він не містить необхідної інформації, складений за відсутністю зацікавлених осіб з боку винної сторони, явка яких є обов`язковою, не містить висновку комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття, не зазначено прізвище, ім`я, по батькові винної сторони, не визначено орієнтовну вартість пошкоджених внаслідок залиття речей, не встановлена реальна причина залиття квартири. Її не повідомлено про проведення огляду, не було нічого відомо з цього приводу. Наданий позивачем кошторис ремонтно-оздоблювальних робіт після залиття квартири, виконаний ПП «ТАУРУСС» не містить вихідні відомості про стан квартири, які повинні враховуватися при визначені обсягу робіт та матеріалів для ремонту. Взагалі невідомо, чи проводився огляд об`єкту оцінки підрядною організацією, оскільки позивачем надана лише договірна вартість ремонтних робіт квартири, а не розмір встановлених збитків в результаті залиття. Належним підтвердженням розміру шкоди є висновок спеціаліста про визначення розміру збитків у разі залиття квартири, переліку робіт та документи про вартість робіт і матеріалів, які будуть використані під час ремонту. Позивачем не надано доказів, що підтверджують вину відповідача у заподіянні шкоди позивачу затопленням його квартири.

Рішенням Київського районного суду міста Харкова від 10 грудня 2019 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Рішення мотивовано тим, що позивачем не надано доказів в підтвердження завданих збитків та вини відповідача, а тому підстав для задоволення позову не вбачається.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позов.

Акт №Ст 5-17 про залиття, аварію, що трапилась в системі холодного водопостачання складений відповідно Додатку 4 та в порядку, передбаченому п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. В ньому наведені: дата та місце складання; члени комісії, що складають акт; місце, де трапилося залиття; подія, що трапилася; наслідки залиття, а також причини залиття. Акт є первинним документом, що засвідчує факт певної події, а тому не може ґрунтуватися на інших документах.

Власником квартири АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 якій саме і відбувся прорив гнучкого шлангу до зливного бачку, є ОСОБА_2 , тобто вона є винною особою.

Вартість відновлення стану квартири після залиття складає 45 855,30 гривень - саме та сума, яка необхідна для проведення цим підприємством ремонту з усунення наслідків залиття квартири - витрати, які він як власник квартири мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), що підтверджено кошторисом ремонтно-оздоблювальних робіт, виготовленого ПП «ТАУРУСС».

Колегія суддів, вислухав суддю доповідача, дослідив матеріали справи та обговорив доводи апеляційної скарги вважає, що скарга не підлягає задоволенню.

Як встановлено судом і підтверджується матеріалами справи ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 . Згідно копії технічного паспорту квартира розташована на 3 поверсі 5 поверхового будинку та складається з 2 кімнат житловою площею 30,2 кв.м.

Власником квартири АДРЕСА_2 є ОСОБА_2

27 травня 2019 року складено акт Ст № 5-17 про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання з зазначенням про залиття квартири АДРЕСА_4 .

Відмовляючи у задоволенні позову про стягнення коштів на відшкодування шкоди у зв`язку з залиттям квартири суд першої інстанції виходив з тих обставин, що підстав для стягнення коштів не вбачається.

Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна (частина перша та друга статті 23 ЦК України).

Згідно з частинами першою та другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою.

В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Згідно статті 322 ЦК України тягар утримання майна лежить на власнику майна.

Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, завдана особі і її майну або завдана майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка завдавача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини завдавача шкоди.

З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності своєї вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір.

Обґрунтовуючи позовні вимоги ОСОБА_1 зазначає, що обставини залиття квартири встановлені актом від 27 травня 2019 року Ст № 5-17 про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання.

Однак, чим підтверджується факт аварії саме 20 травня 2019 року не зазначено.

З тексту акту вбачається, що «при обстеженні квартири АДРЕСА_4 зі слів ОСОБА_1 встановлено, що внаслідок залиття з вище розміщеної квартири холодною водою було залито: стеля в кімнаті, коридорі, кухні, санвузлі на площі приблизно 29,4 кв.м., були залиті шпалери в кімнаті на стелі і стінах, на стінах коридора загальною площею 43,35 кв.м., була залита підлога в кімнаті, коридорі, кухні, санвузлі на загальній площі 29,4 кв.м. Підлога в кімнаті і коридорі застелена ліноліума, підлога на кухні і санвузлі керамічна плитка. Причиною залиття, аварії, що сталася в вище розміщеній квартирі АДРЕСА_2 є порив гнучного шлангу до зливного бачку» (а.с.12).

Даний акт складено за участі комісії: начальника дільниці №17 КП «Жилкомсервіс», інженера дільниці №17 КП «Жилкомсервіс», майстра КП «Харківводоканал» Комплекс «Харківводопостачання» та мешканця квартири АДРЕСА_4 ОСОБА_1 .

Між тим, вимогами Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій передбачено необхідність обов`язкової присутності зацікавлених осіб від винної особи.

У порушення цих вимог акт не містить даних щодо повідомлення власника квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_2 щодо проведення обстеження та складання акту. В акті не зазначено причин неявки чи відомостей щодо її відмови від участі у проведенні обстеження або відмови від підпису, якщо таке мало місце.

Згідно акту причиною залиття зазначено аварію в вищерозміщенній квартирі АДРЕСА_2 : порив гнучкого шлангу до зливного бачку.

Однак, дані обставини записано зі слів ОСОБА_1 . Даних щодо обстеження квартири АДРЕСА_2 матеріали справи не містять, яким чином встановлено ці несправності саме у квартирі АДРЕСА_2 , окрім пояснень позивача не зазначено; висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття також відсутній.

Акт складено не безпосередньо після залиття, а лише на сьомий день від події, на яку посилається позивач.

Отже, вважати акт від 27 травня 2019 року доказом щодо обставин залиття квартири не можна.

За таких обставин вважати, що ОСОБА_1 доведено наявність шкоди та її розмір не можна.

Доводи апеляційної скарги висновки суду не спростовують. Рішення ухвалено з дотриманням вимог матеріального та процесуального права. Підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 ч.1 п.1, 375, 381-384 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Київського районного суду міста Харкова від 10 грудня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 30 квітня 2020 року.

Головуючий А.І. Овсяннікова

Судді: І.П. Коваленко

О.Ю. Тичкова