Справа № 754/4752/20
У Х В А Л А

Іменем України

27 квітня 2020 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України при поданні до суду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кулініч Наталія Юріївна, про визнання права власності та скасування реєстраційних дій,

В С Т А Н О В И В:

До Деснянського районного суду м. Києва надійшла вищевказана позовна заява, вимогами якої є:

-визнання права власності за ОСОБА_1 на спадкове майно, а саме: - 1/9 частину квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

-скасування державної реєстрації договору купівлі-продажу 1/9 частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , від 11.10.2013 року укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ;

-скасування державної реєстрації свідоцтва про право на спадщину за законом договору купівлі-продажу недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом від 25.05.2013 року видане ОСОБА_2 приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Кулініч Н.Ю. на 1/9 частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

-визнання недійсним договору купівлі-продажу 1/9 частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , серії та номер 208, виданий 11.10.2013 року, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Ретельно вивчивши матеріали позовної заяви вважаю, що вона не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, зважаючи на наступне.

Відповідно до частини 1 ст. 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.5 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. За правилами ч.6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Відповідно до вимог п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна. Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи (ч. 2 ст. 176 ЦПК України).

Представником позивача в позовній заяві вказано ціну позову та вона складає 91039,05 грн., при цьому не вбачається, що представником позивача визначено ринкову вартість 1/9 частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Зокрема, не подано звіт про оцінку ринкової вартості 1/9 частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору (частина 4 статті 175 ЦК України).

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Стаття 4 Закону України «Про судовий збір» встановлює розміри ставок судового збору. Судовий збір справляється у відповідному розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Відповідно до Закону в якому вказується, що при подачі позову майнового характеру збір розраховується у відсотках від ціни позову. Де ціна позову - це грошове вираження майнових вимозі позивача. Її потрібно визначити тільки відносно майнових вимог.

Згідно Закону України «Про судовий збір» (розміри ставок судового збору з 01.01.2020 року) ставка судового збору за подання фізичною особою позову майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 840,80 грн. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 10510,00 грн.

При цьому, ставка судового збору за подання фізичною особою позову немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 840,80 грн.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Тобто, позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру, виходячи з дійсної вартості спірного майна (1/9 частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ) та за кожну вимогу немайнового характеру, в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить по 840,80 грн..

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року із змінами, внесеними згідно з Постановою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 25.09.2015 року зазначено, що якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов`язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

В поданій до суду заяві представник позивача вказує в додатках квитанцію про сплату судового збору, однак, до матеріалів поданої позовної заяви представником позивача не долучено оригіналу квитанції про сплату судового збору за розгляд справи в Деснянському районному суді м. Києва, що на думку суду унеможливлює прийняття позову та відкриття провадження у справі.

Вказане підтверджується актом, що складено працівниками канцелярії Деснянського районного суду м. Києва, про те, що при розкриванні конверту, не виявилось документів, вказаних в додатку до позовної заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або йог представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

При цьому подана до суду представником позивача позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, оскільки вона ним не підписана.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевказане, вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків шляхом подачі позову, оформленого у відповідності до вимог Цивільного процесуального кодексу України та надання доказів сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 175, 176, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кулініч Наталія Юріївна, про визнання права власності та скасування реєстраційних дій - залишити без руху.

Встановити десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви, який починає рахуватися з дня отримання даної ухвали.

Вказані в ухвалі недоліки необхідно виправити шляхом подання до загальної канцелярії суду належним чином оформленої позовної заяви в новій редакції, яка відповідатиме вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, відповідно до кількості учасників процесу та надання документів, що підтверджують судового збору у встановлених порядку і розмірі відповідно до закону України «Про судовий збір».

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.Г. Таран