Справа № 522/6655/20
Провадження № 2/522/4472/20
У Х В А Л А

13 травня 2020 року суддя Приморського районного суду міста Одеси Чернявська Л.М., розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів,

встановив:

24.04.2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів в розмірі 26640 долларів США, що еквівалентно 721933,34 гривень (за офіційним курсом НБУ 27,0996 гривень за 1 долар США станом на 08.04.2020 року).

Так, статтями 174-177 ЦПК України встановлені вимоги до заяв по суті справи, які подаються учасниками справи до суду.

Відповідно до ч.1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» та ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, в порядку за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством справляється судовий збір.

Проте, позивачем до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно до п.2 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за звернення до суду з майновими вимогами складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, 1 відсоток ціни позову, але не менше 840,80 грн. та не більше 10510 грн.

Позивачці необхідно сплатити судовий збір в розмірі 7219,33 грн..

Одночасно позивачка подала клопотання про звільнення від сплати судового збору, у якому просила звільнити її від сплати судового збору, оскільки у неї скрутне матеріальне становище. Ухвалою від 28 квітня 2020 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовлено, а позов залишено без руху.

07 травня 2020 року адвокат Мастістий І.А., який представляє інтереси ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про відстрочку сплати судового збору.

Мотивує вимоги тим, що у зв`язку із скрутним матеріальним становищем позивач звертається до суду з клопотанням про розстрочення сплати судового збору, оскільки позивач на даний момент в змозі сплатити судовий збір лише частково - у сумі 840.80 коп. Квитанцію позивач додає. Решту суми позивач просить суд відстрочити до ухвалення судового рішення у зв`язку з тим, що 13 січня 2020 року ОСОБА_1 та її чоловіком ОСОБА_3 , були подані податкові декларації про дохід за минулий рік, згідно відомостей яких у них відсутні доходи за звітний період.

Зазначають, що основним видом господарської діяльності ОСОБА_1 є роздрібна торгівля. На момент подачі цього позову та звернення до суду з даним клопотанням, існують тривалі карантинні обмеження щодо роздрібної торгівлі, обмеження в пересуванні людей, тому на законодавчому рівні держава обмежила позивача у можливості заробити собі на життя відповідно до виду господарської діяльності, якою займається позивач. З урахуванням цієї обставини, держава в особі суду не повинна позбавляти або обмежувати позивача в доступі до правосуддя шляхом відмови у клопотанні про відстрочення сплати судового збору.

Отже, позовні вимоги мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами ст.4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Разом з тим, заявник посилається на те, що відсутність можливості реалізувати право на звернення до суду у зв`язку з несплатою судового збору є перешкодою у доступі до правосуддя, що підтверджується прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема рішенням ЄСПЛ від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі».

Крім того, на переконання ЄСПЛ, при оцінюванні розміру судового збору слід обов`язково враховувати питання фінансової спроможності заявника його сплатити, а також обставини конкретної справи та стадію провадження.

Згідно зі ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Отже, відстрочення сплати судового збору є правом суду, а відповідне клопотання сторони розглядається виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору на момент звернення до суду з позовом та підтвердження цих обставин належними та достатніми доказами.

Тому оцінивши доводи позивача, наведені в обґрунтування наявності підстав для відстрочення сплати судового збору за подання позову, врахувавши часткову сплату судового збору за подання позову в розмірі 840,80грн. та з метою забезпечення права на доступ до суду ОСОБА_1 , можливо допустити до суду з врахуванням майнового стану позивача.

Саме до вказаного правового висновку дійшов Верховний Суд в постановах від 16 жовтня 2018 року по справі №916/1/40/18, від 04 липня 2018 року по справі №686/114/16.

Суддя встановивши, що позовну заяву подано, в цілому, із додержанням вимог, викладених у статтях 174, 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Позов підсудний Приморському районному суду м. Одеси, тому вважає можливим відкрити провадження по справі та розглянути справу за правилами загального позовного провадження, враховуючи характер та обставини предмету позову.

З урахуванням рекомендацій Ради суддів України щодо встановлення особливого режиму роботи судів України у зв`язку із карантинними заходами, введення надзвичайного стану до 22 травня 2020 року, а також надмірного навантаження під час здійснення судочинства, пов`язаного з відсутністю тривалий час значної кількості суддів та фізичної можливості дотримання граничних строків розгляду справи, розгляд справи призначається на липень 2020 року.

Керуючись ст.ст. 7, 19, 27, 175, 177, 187, 353 ЦПК України,

постановив:

Заяву ОСОБА_1 від 07 травня 2020 року задовольнити.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору в розмірі 6 378,53 гривень до ухвалення судового рішення по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів.

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів.

Підготовче судове засідання по справі призначити на 13 липня 2020 року о 15 год. 00 хв. в залі судових засідань № 221 у приміщенні Приморського районного суду м. Одеси (вул. Балківська, 33, 2 поверх).

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішить справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: https://pm.od.court.gov.ua/sud1522/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Згідно з ч. 1 ст. 353 ЦПК України в апеляційному порядку ухвала може бути оскаржена лише з підстав порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Одеського апеляційного суду через Приморський районний суд міста Одеси протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Суддя Л. М. Чернявська

13.05.2020