Дата документу 26.05.2020 Справа № 545/438/20
Справа №545/438/2020
Провадження №2/554/1236/2020
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 травня 2020 року м.Полтава
Октябрський районний суд м.Полтави в складі суду :
судді Блажко І.О.
при секретарі Титар Л.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Полтавського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області про зняття арешту з нерухомого майна ,-
24 березня 2020 року ухвалою суду відкрито провадження у справі №№545/438/2020, 2/554/1236/2020 за позовом ОСОБА_1 до Полтавського РВ ДВС ГТУЮ у Полтавській області про зняття арешту з нерухомого майна. Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження. Призначено справу до судового розгляду на 10.00 годин на 24 квітня 2020 року (а.с.21).
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомлена, надавши суду заяву про розгляд справи без її участі, зазначивши, що позов підтримує та прохає їх задовольнити. (а.с.30).
Відповідач Полтавський районний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, в судове засідання 24.04.2020 та 26.05.2020 свого представника не направили, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомленими (а.с.25,29).
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позову повністю.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 зареєстроване та видане виконавчим комітетом Микільської сільської ради Полтавського району Полтавської області 27 лютого 2013 року. (а.с.11)
Батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є ОСОБА_4 батько, ОСОБА_2 мати, що підтверджується копією повторного свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 зареєстроване та видане виконкомом Новоселівської сільської ради Полтавського району і області 20 грудня 1989 року. (а.с.9)
Як син спадкодавця, у встановленому законом порядку, 21.05.2013 звернувся із заявою про прийняття відповідної спадщини до Полтавської районної державної нотаріальної контори, де була відкрита спадкова справа (№ у спадковому реєстрі 54496960), що підтверджується копією витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі за №34021145 від 21.05.2013. (а.с.7)
ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , перебували у зареєстрованому шлюбу з 25 лютого 1995 року, що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 зареєстроване та видане Микільською сільською радою Полтавського району, Полтавської області 25 лютого 1995 року. (а.с.ю8)
ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 зареєстроване та видане виконавчим комітетом Микільської сільської ради Полтавського району Полтавської області 29 березня 2017 року. (а.с.10)
ОСОБА_1 є спадкоємицею свого чоловіка ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Як дружина спадкодавця, у встановленому законом порядку, 12.06.2017 вона звернулася із заявою про прийняття відповідної спадщини до Полтавської районної державної нотаріальної контори, де була відкрита спадкова справа (№ у спадковому реєстрі 60773611), що підтверджується копією витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі за №48027822 від 12.06.2017. (а.с.12)
Відповідно до ч.5 ст.1268 ЦК України права та обов`язки, що складають спадщину переходять до спадкоємців з часу відкриття спадщини.
Враховуючи положення ч.2 ст.1220 ЦК України про те, що часом відкриття спадщини є день смерті особи, то саме з цього дня їй належить спадщина після померлого ОСОБА_3 .
Згідно п.41 постанови КМ України від 07.09.1998 за №1388 «Про затвердження Порядку державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів : забороняється зняття з обліку та/або перереєстрація на нового власника транспортних засобів, які перебувають в розшуку або щодо яких у Єдиному державному реєстрі МВС є відомості про накладення арешту або заборону на зняття з обліку та/або перереєстрацію на підставі судового рішення чи постанови державного виконавця.
Відповідно до вимог ст.15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: 1) захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин.
Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно ст.317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно ч.ч.1, 2 ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, що не суперечать закону.
Відповідно до ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядженням своїм майном.
Відповідно до ЗУ «Про виконавче провадження» у разі закінчення виконавчого провадження, арешт накладений на майно боржника знімається, скасовуються всі інші вжиті виконавцем заходи, а також проводяться всі інші дії у зв`язу із закінченням виконавчого провадження.
Відповідно до Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику.
Згідно ст.60 ЗУ «Про виконавче провадження», особа яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця.
Таким чином, накладення арешту та внесення відповідного запису до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна обмежує права позивача як власника, щодо вільного розпорядження майном.
Згідно з п.2.1. Положення «Про Єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна», затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 09.06.1999 №31/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 10.06.1999 року за №364/3657 підставами для внесення до Реєстру заборон відомостей про накладення (зняття) заборони та арештів на об`єкти нерухомого майна є: 1. Накладення (зняття) державною нотаріальною конторою або приватним нотаріусом Реєстратором заборони відчуження на об`єкти нерухомого майна. 2. Заява про реєстрацію (вилучення) обтяження об`єкта нерухомого майна, що подається: - державною нотаріальною конторою та приватним нотаріусом, які не є Реєстраторами, у зв`язку з накладенням (зняттям) ними заборони відчуження на об`єкти нерухомого майна; - судами (крім третейських судів) і слідчими органами у зв`язку з накладенням ними арешту на об`єкти нерухомого майна (звільненням з-під арешту); - органами державної виконавчої служби у зв`язку з накладенням ними арешту на об`єкти нерухомого майна (звільненням з-під арешту). За вищевказаним Положенням зняття арешту може здійснюватися у будь-якого реєстратора (тобто у будь-якого нотаріуса). Отже, нотаріус при поданні йому заяви за встановленою формою може зняти будь-який арешт, накладений судовими і слідчими органами, крім арештів, накладених органами державної виконавчої служби. При цьому, відповідно до п. 2.1. Положення зняття арешту на об`єкти нерухомого майна, накладеного судами і слідчими органами, відбувається на підставі заповненої цими органами заяви за формою. Таким чином, нотаріус не має права вносити відомості до Єдиного реєстру заборон про зняття арешту на підставі інших документів.
Відповідно до Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику.
Відповідно до ст.ст. 8, 16 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», п. 6 постанови КМУ Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою КМУ від 25.12.2015 №1127, державну реєстрацію прав шляхом внесення записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно проводить орган державної реєстрації прав.
Відповідно до ч. 2 ст. 26 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно таїх обтяжень»у разі скасування на підставі рішеннясуду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 27 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно таїх обтяжень», державна реєстрація проводиться на підставі рішення суду щодо обтяження речових прав на нерухоме майно, що набрало законної сили.
У відповідності до п. 1.5. Положення про Єдиний реєстр заборон: відчуження об`єктів нерухомого майна, затвердженого наказом МЮУ від червня 1999 року №31/5, що втратило чинність 31.12.2012, підставами для внесення до Реєстру заборон відомостей про накладення (знято заборони та арештів на об`єкти нерухомого майна є: заява про реєстрацію (вилучення) обтяження об`єкта нерухомого майна, що подається судами (крім третейських судів) - у зв`язку з накладенням ними арешту на об`єкти нерухомого майна (звільнення з-під арешту).
Згідно положень ст. 31-1 ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" (зі змінами), державний реєстратор, що перебуває у трудових відносинах з суб`єктом державної, реєстрації прав, що забезпечує зберігання реєстраційних справ у паперовій формі за місцезнаходженням відповідного майна у день надходження відповідного рішення суду формує та реєструє необхідну заяву або реєструє рішення суду про заборону вчинення дій, пов`язаних з державною реєстрацією прав, чи рішення суду про скасування відповідного рішення суду.
Отже, відповідний державний реєстратор Полтавської міської ради, що перебуває у трудових відносинах з суб`єктом державної реєстрації прав вносить відомості до Державного реєстру прав на нерухоме майно про звільнення майна з-під арешту, а не державна нотаріальна контора.
На підставі викладеного суд приходить до висновку про задоволення позову повністю. Зняти арешт та заборону відчуження майна боржника ОСОБА_2 , накладені постановою державного виконавця Полтавського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Полтавській області від 07 травня 2009 року при виконанні виконавчого провадження з примусового виконання судового наказу Октябрського районного суду м. Полтава №2-н-2565.
Судові витрати у справі сплачені позивачем при подачі позовної заяви до суду складають 840 грн. 80 коп. (а.с.1)
Керуючись ст.ст.12, 76, 81, 130,131, 141, 229, 247, 263, 280-283, 354 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до Полтавського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області про зняття арешту з нерухомого майна задовольнити повністю.
Зняти арешт та заборону відчуження майна боржника ОСОБА_2 , накладені постановою державного виконавця Полтавського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Полтавській області від 07 травня 2009 року при виконанні виконавчого провадження з примусового виконання судового наказу Октябрського районного суду м. Полтава №2-н-2565.
Судові витрати віднести на користь держави.
Позивач громадянка України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженка с. Микільське Полтавського району Полтавської області, зареєстрована, АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_6 .
Рішення суду може бути оскаржено до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до суду першої інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після спливу строку на подачу апеляційної скарги, якщо така скарга не буде подана.
Заочне рішення суду може бути переглянуто Октябрським районним судом м. Полтави за заявою відповідача, яку може бути подано до суду протягом 30 днів з дня його проголошення.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікацйної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Повний тест рішення складено 26 травня 2020 року.
Суддя І.О.Блажко