Справа №705/1489/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2020 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області

в складі: головуючої-судді Білик О.В.

за участю секретаря судового засідання - Щербакової Л.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умань цивільну справу за заявою, що подана в порядку окремого провадження, ОСОБА_1 , заінтересована особа: Підвисоцька сільська рада Новоархангельського району Кіровоградської області про встановлення факту, що має юридичне значення (встановлення місця відкриття спадщини), -

В С Т А Н О В И В :

Заявниця ОСОБА_1 , подала до суду заяву про встановлення факту, що має юридичне значення (встановлення місця відкриття спадщини). В обґрунтування заявлених вимог заявниця вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її рідний брат ОСОБА_2 , який проживав в с.Підвисоке Новоархангельського району Кіровоградської області. У брата залишилося спадкове майно, яке складається «із права власності на земельну ділянку», на підставі державного акту серії ІV-КР № 015573, що виданий 25.12.2001 Підвисоцькою сільською радою Новоархангельського району Кіровоградської області. Заявниця вказує, що 13.12.2019 під час звернення до приватного нотаріуса Малютяк А.В., вона отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, оскільки для оформлення спадщини необхідно пред`явити відповідні документи, підтверджуючі місце проживання спадкодавця на момент смерті, а дані документи відсутні, що не дає змоги встановити місце відкриття спадщини та оформити свідоцтво про право на спадщину на ім`я заявника. Із посиланням на норми чинного законодавства України, заявниця просить суд встановити факт, що має юридичне значення про те, що місцем відкриттяі спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Підвисоке Новоархангельського району Кіровоградської області є місцезнаходження його нерухомого майна, а саме с.Підвисоке Новоархангельського району Кіровоградської області.

Заявниця ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою про день та час розгляду справи до суду не з`явилася. 09.09.2020 на адресу суду подала заяву про розгляд справи у її відсутність, також заяву про встановлення факту, що має юридичне значення підтримала та просила задоволити.

Представник заінтересованої особи - Підвисоцької сільської ради Новоархангельського району Кіровоградської областів судове засідання не з`явився, про місце, день та час розгляду справи був повідомлений належним чином, у встановленому законом порядку. Однак на адресу суду подав заяву, в якій просив розгляд справи проводити у відсутність представника. Одночасно, у наданих письмових поясненнях, долучених до листа секретар сільської ради Н.Вихристюк вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер житель с.Підвисоке Новоархангельського району Кіровоградської області ОСОБА_2 . Після смерті покійного залишилося спадкове майно. На території сільської ради проживає спадкоємиця за законом - рідна онука померлого ОСОБА_3 , яка на даний час проводить процедуру успадкування майна та повідомлена належним чином про наявність спадкового майна. Померлий ОСОБА_2 був зареєстрований у АДРЕСА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 , однак вибув у м.Олександрія, за наявної інформації, там і помер. Заповіт не посвідчувався.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до положень ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому засіданні можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Крім того, згідно вимог ст. 318 ЦПК України встановлено, що у заяві про встановлення фактів, що мають юридичне значення повинно бути зазначено, який факт заявник просить встановити та з якою метою.

Судом встановлено, що відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян, щодо актового запису про смерть № 8 від 13.11.2019 ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , номер актового запису 1026 від 21.09.2020, що складений відділом ДРАЦС по місту Олександрії реєстраційної служби Олександрійського міськрайонного управління юстиції у Кіровоградській області.

ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження (виданим повторно) серії НОМЕР_1 від 21.08.2018. ОСОБА_4 у зв`язку з укладенням шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_5 », що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_2 .

Державний акт на право приватної власності на землю серії ІV-КР № 015573, виданий 25.12.2001 Підвисоцькою сільською радою Новоархангельського району Кіровоградської області посвідчує, що ОСОБА_2 належить земельна ділянка площею 4,78 га, кадастровий номер :02:000:0854, що розташована на території Підвисоцької сільської ради та надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, що видана 13.12.2019 приватним нотаріусом Новоархангельського району Кіровоградської області Малютяк А.В., ОСОБА_6 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку, кадастровий номер :02:000:0854, цільове призначення якої - ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Підвисоцької сільської ради Новоархангельського району Кіровоградської області, після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки не встановлено місце відкриття спадщини.

04.06.2020 приватним нотаріусом Новоархангельського району Кіровоградської області Малютяк А.В. на запит суду надіслано лист, в якому вказано, що після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкова справа не відкривалася; заяви про прийняття спадщини та/або заяви про відмову від прийняття спадщини не надходили; заповіт від імені ОСОБА_2 не посвідчувався. На підтвердження вказаних ті відомостей до листа долучено інформаційну довідку № 60381161 із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину).

Згідно із відомостями довідки виданої Підвисоцькою сільською радою Новоархангельського району Кіровоградської області № 35, ОСОБА_2 , 1921 року народження, проживав і був зареєстрований в АДРЕСА_1 до 13.07.2004; в даному володінні проживав сам; із домоволодіння виписаний 13.07.2004 в м.Олександрія; Підвисоцькою сільською радою від імені ОСОБА_2 заповіт не посвідчувався.

Відповідно до наданої відповіді Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 Кіровоградської області № 1212/01-16 від 03.08.2020, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , станом на 03.08.2020 в нотаріальній конторі не заводилася.

15.09.2020 на адресу суду надано відповідь на запит з Управління дозвільно - погоджувальних процедур та адміністративних послуг Олександрійської міської ради, в якій вказано, що відомості про останнє місце реєстрації померлого громадянина ОСОБА_2 відсутні.

Відповідно до ч.1 ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного суду України 'Про судову практику у справах про спадкування' № 7 від 30.05.2008 року, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Відповідно до п.16 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.05.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» заява про встановлення факту прийняття спадщини та місця її відкриття може бути розглянута судом у порядку окремого провадження, якщо орган, який вчиняє нотаріальні дії, не вправі видати заявникові свідоцтво про право на спадщину через відсутність або недостатність документів, що необхідні для підтвердження в нотаріальному порядку факту вступу в управління або володіння спадковим майном. У тому ж разі, коли всі необхідні документи були, але у видачі свідоцтва про право на спадщину відмовлено, заінтересована особа може звернутись до суду не з заявою про встановлення факту прийняття спадщини, а зі скаргою на відмову вчинити нотаріальну дію (ст.285 ЦПК).

При вирішенні вимог про встановлення факту прийняття спадщини і місця її відкриття суд має виходити з положень статей 526 і 549 ЦК, згідно з якими місцем відкриття спадщини визнається останнє постійне місце проживання спадкодавця, а якщо воно невідоме - місце знаходження майна або його основної частини. Діями ж, що

свідчать про прийняття спадщини, є фактичний вступ заявника в управління чи володіння спадковим майном у межах шестимісячного строку з дня відкриття спадщини або подача ним протягом цього строку до державної нотаріальної контори за місцем відкриття

спадщини заяви про її прийняття.

Відповідно до глави 10 частини 4 пунктів 4.1, 4.2 «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» Затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов`язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти.

Згідно до вимог ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Як передбачено ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

За загальним принципом доказування та подання доказів, відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень.

Докази, які заявник повинен подати в рахунок обґрунтування всіх тих обставин, на які він посилається, як на підставу для задоволення його вимог, і на підставі яких суд в подальшому встановить наявність або відсутність підстав для задоволення заяви чи відмови у її задоволенні,- повинні бути виключно належними та допустимими.

Згідно з ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Надаючи оцінку наданим доказам, суд зазначає, що такі не підтверджують встановлення факту, що має юридичне значення, а саме встановлення місця відкриття спадщини, а тому суд дійшов висновку про те, що вимоги заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Підвисоцька сільська рада Новоархангельського району Кіровоградської області про встановлення факту, що має юридичне значення (встановлення місця відкриття спадщини) не підлягають до задоволення.

На підставі викладеного, керуючись 293, 315, 318 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

У задоволенні заяви, що подана в порядку окремого провадження, ОСОБА_1 , заінтересована особа: Підвисоцька сільська рада Новоархангельського району Кіровоградської області про встановлення факту, що має юридичне значення (встановлення місця відкриття спадщини), - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Уманський міськрайонний суд Черкаської області протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому копії рішення суду.

Суддя О.В. Білик