Справа №538/647/20
Провадження по справі №2/538/245/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 травня 2020 року Лохвицький районний суд Полтавської області в складі головуючого судді Бондарь В.А., за участю секретаря судового засідання Криворучко В.І. розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Лохвиця Полтавської області цивільну справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 адвоката Кулика Віталія Олександровича до Лохвицької об"єднаної територіальної громади, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ :

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Кулик Віталій Олександрович звернувся до суду з даним позовом і в його обґрунтування зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який на день смерті був зареєстрований та проживав в АДРЕСА_1 . На день смерті ОСОБА_2 за вказаною адресою без реєстрації разом з ним проживав син - ОСОБА_1 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, яка складається з земельної ділянки розміром 2,05 га, яка розташована на території Васильківської сільської ради Лохвицького району Полтавської області та яка належала померлому згідно державного акту про право приватної власності на землю серії ІІ-ПЛ № 003813 виданого 27.03.2001 року. Окрім ОСОБА_1 спадкоємців у покійного ОСОБА_2 немає. Заповіт від імені ОСОБА_2 не посвідчувався.

Постановою Першої лохвицької державної нотаріальної контори від 30.10.2018 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого ОСОБА_2 , оскільки пропущено термін для подачі заяви.

Таким чином, представник позивача просить суд винести рішення, яким визначити позивачу по справі додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Позивач в судове засідання не з`явився, від представника надійшла заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує повністю.

Відповідач по справі, Лохвицька об"єднана територіальна громада в судове засідання не з`явилася, але надіслала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнає повністю.

За відсутності учасників процесу розгляд цивільної справи здійснено в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.

Ознайомившись із матеріалами цивільної справи, дослідивши та давши оцінку доказам по справі, суд прийшов до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який на день смерті був зареєстрований та проживав в АДРЕСА_1 . На день смерті ОСОБА_2 за вказаною адресою без реєстрації разом з ним проживав син - ОСОБА_1 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, яка складається з земельної ділянки розміром 2,05 га, яка розташована на території Васильківської сільської ради Лохвицького району Полтавської області та яка належала померлому згідно державного акту про право приватної власності на землю серії ІІ-ПЛ № 003813 виданого 27.03.2001 року. Окрім ОСОБА_1 спадкоємців у покійного ОСОБА_2 немає. Заповіт від імені ОСОБА_2 не посвідчувався.

Постановою Першої лохвицької державної нотаріальної контори від 30.10.2018 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого ОСОБА_2 , оскільки пропущено термін для подачі заяви.

З пояснень позивача вбачається, що установлений законом шестимісячний строк, необхідний для прийняття спадщини, він пропустив з поважної причини, а саме в силу своєї юридичної необізнаності помилково вважав, що прийняв спадщину, оскільки на момент смерті батька проживав разом з ним в одному володінні. Крім того, протягом десяти років після смерті батька позивач не міг знайти жодних документів, які б підтверджували право власності померлого на спадкове майно. Лише після отримання від ТОВ "ГАЇВЩИНА-АГРО", яке обробляє вказану земельну ділянку в складі договору про оренду землі із категорії не переоформлена спадщнина, повідомлення - ОСОБА_1 розпочав збирати документи, необхідні для оформлення спадщини свого батька.

Визначення додаткового строку для прийняття спадщини необхідно позивачу для оформлення спадкових прав після померлого батька ОСОБА_2 .

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

За змістом ст. 1272 ЦК України, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може звернутися до суду з позовом про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини, достатнього для подання такої заяви.

Поважними причинами слід вважати такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини.

За таких обставин суд вважає, що строк пропущений позивачем для звернення до нотаріальної контори з поважних причин, тому позовні вимоги позивача підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 18, 76, 206, 247, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 1223, 1270, 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», суд -

в и р і ш и в :

Позовні вимоги представника позивача ОСОБА_1 адвоката Кулика Віталія Олександровича до Лохвицької об"єднаної територіальної громади, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини- задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ) додатковий строк в один місяць для прийняття спадщини, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Рішення може бути оскаржене на підставі ч. 1 ст. 354 ЦПК України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У відповідності з п. 15.5 Розділу ХІІІ Перехідних Положень Цивільного процесуального кодексу України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя Лохвицького

районного суду Полтавської області В.А. Бондарь