Справа №705/1256/20
2/705/1600/20
У Х В А Л А

14 травня 2020 року м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Білик О.В.,

при секретарі Щербаковій Л.А.

за участю:

позивача ОСОБА_1

представника відповідача-адвоката Товстенка К.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Умані питання про об`єднання зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, з цивільною справою за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування.

28.04.2020 за вх. № 9351 відповідачем ОСОБА_2 подано до суду зустрічний позов до ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування.

Відповідач по первісному позову ОСОБА_2 , будучи належним чином повідомленою про день та час розгляду справи, в підготовче судове засідання не з`явилася, при цьому довірила представляти свої інтереси в суді адвокату Товстенко К.В.

Адвокат Товстенко К.В. в підготовчому судовому засіданні проти задоволення позову ОСОБА_1 не заперечував і просив об`єднати позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, із первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування.

Позивач по первісному позову ОСОБА_1 , в підготовчому судовому засіданні не заперечувала проти прийняття зустрічного позову ОСОБА_3 ..

Заслухавши пояснення учасників підготовчого судового засідання, дослідивши матеріали зустрічного позову, суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно ч.2 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову .

Як вбачається з матеріалів справи заявлені позовні вимоги зустрічного позову про про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування взаємопов`язані з первісним позовом про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування.

Згідно із вимогами ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову та повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Судом встановлено, що зустрічна позовна заява подана з порушенням вимог ст. ст. 175 і 177 ЦПК України, а саме, не визначено ціну позову; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Також в позовній заяві, що стосується вище вказаних позовних вимог (з врахування особливостей предмету та підстав позову) не зазначені докази, які б підтверджували відповідні обставини (документи, які підтверджують, що позивач за зустрічним позовом належним чином оформив свої спадкові права, коло спадкоємців із зазначенням осіб, котрі б мали право на обов`язкову частку у спадковому майні при спадкуванні; документи про належність і правовий статус земельної ділянки, на якій знаходиться об`єкт нерухомості, зведений кадастровий план, кадастровий акт та план схема відповідних земельних ділянок; визначення ціни позову; відсутня інформація про ідентифікацію об`єктів на які ставиться питання про визнання права власності, тощо).

Також у відповідності до вимог ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

На позивача покладений обов`язок довести ті обставини, що позивач уповноважений звертатися до суду з відповідним позовом і, що є підстави до застосування до спірних правовідносин відповідних положень цивільного законодавства України.

Згідно з положеннями ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Згідно п. 23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка згідно п. 24 повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину) особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження.

Згідно з частиною першою статті 1297 ЦК спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Як вбачається з матеріалів зустрічного позову, позивачем не було додано доказів звернення до нотаріуса з відповідною заявою та не долучено постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду. Проте, позивачем по зустрічному позову не було визначено ціну позову, а лише у прохальній частині вказано, що ціна позову складає 41406 грн..

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.Однак в матеріалах справи відсутні документи, які б підтверджували правильність визначення ціни позову з урахуванням предмету позову. Одночасно, позивачем до позовної заяви було додано документ про сплату судового збору, а саме квитанцію № від 28.04.2020 на суму 849,21 грн.

Відповідно до ч. 6 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах.

Відповідно до положень Закону України «Про судовий збір » ставки судового збору станом на 01.01.2019 встановлюються: для вимог майнового характеру сплачується 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з вищенаведеного, позивачу необхідно викласти обставини в обґрунтування пред`явлених позовних вимог, виходячи з відносин, що склалися між сторонами, вказати які його права, свободи чи інтереси були порушені відповідачем, яким чином передбачені шляхи їх поновлення, чим визначений той засіб захисту права, який він просить застосувати, з посиланням на обставини як правові підстави, а також на докази в підтвердження обставин на обґрунтування заявлених вимог. Крім того, визначити ціну позову та сплатити судовий збір відповідно до визначення ціни позову.

Перелічені недоліки зустрічної позовної заяви унеможливлюють вирішення питання про прийняття до розгляду і об`єднання зустрічного позову з первісним та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Відповідно до вимог ч. 1ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву ( зустрічну позовну заяву) подано без додержання вимог, викладених у ст.175, і 177цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи викладене, вважаю, що зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, вважаю за необхідне попередити позивача, що в разі не усунення порушень закону, допущенних при подачі позовної заяви до встановленого законом строку, позов буде вважатися не поданим, та повернутий позивачеві.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду з наданням її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів; надання доказів на підтвердження правильності визначення ціни позову та, відповідно, вірному визначенні та сплаті суми судового збору.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, залишити без руху до усунення недоліків, які перешкоджають розгляду позовної заяви і вирішенню справи по суті.

Надати позивачу ОСОБА_2 строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Білик