Справа №148/253/20
Провадження №4-с/672/2/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 травня 2020 року м. Городок
Городоцький районний суд Хмельницької області в складі: головуючого судді Шинкоренка С.В., за участю секретаря Терещук Н.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городку скаргу ОСОБА_1 , заінтересовані особи : Тульчинський районний відділ державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький); акціонерне товариство "УкрСиббанк"; ОСОБА_2 ,
на бездіяльність державного виконавця,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся в суд із скаргою на бездіяльність державного виконавця, посилаючись на те, що останнім було безпідставно накладено арешт на його зарплатний рахунок та відмовлено в скасуванні такого арешту. Це призвело до неможливості скаржника забезпечувати себе та свою сім"ю матеріально.
В судове засідання скаржник (боржник)не з`явився, однак подав заяву про слухання скарги за його відсутності, просить її задовольнити у повному обсязі.
Представник Тульчинського районного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) в судове засідання не з`явився, однак подав на адресу суду заперечення проти скарги та заяву про розгляд скарги у їх відсутність, у задоволення скарги просять відмовити.
Решта заінтересованих осіб по даній скарзі будучи належним чином повідомленими про день та час судового розгляду, в судове засідання не з`явились, клопотань про відкладення розгляду скарги не подавали, що згідно ч.2 ст.450 ЦПК України не є перешкодою для її розгляду і їх відсутність.
Оголосивши заяви скаржника (боржника) та заінтересованої особи, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Як встановлено судом, рішенням Городоцького районного суду Хмельницької області від 21.06.2015 р. стягнуто ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньки ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку щомісячно, але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
На виконання вищевказаного рішення було видано виконавчий лист 08.07.2015 року №672/741/15-ц.
На підставі виданого виконавчого документу та заяви ОСОБА_2 Городоцьким районним відділом ДВС Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області було відкрито виконавче провадження (а.с. 9-10).
17.10.2019 року старшим державним виконавцем Городоцького районного відділу ДВС Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області винесена постанова про арешт коштів боржника на всі відкритті рахунки боржника (а.с. 12).
На підставі вищевказаної постанови було накладено арешт на грошові кошти боржника, які знаходяться на картковому рахунку АТ "УкрСиббанк".
Як вбачається з листа філії "Птахокомплекс" ТОВ "Вінницька птахофабрика" ОСОБА_1 працює у філії "Птахокомплекс" ТОВ "Вінницька птахофабрика" з 24.09.2019 року по даний час на посаді тракториста-машиніста сільськогосподарського виробництва на дільниці сільськогосподарської техніки. Також вказано, що ОСОБА_1 було відкрито розрахунковий рахунок (зарплатний) НОМЕР_1 в АТ "УкрСиббанк" для перерахування заробітної плати та виплат прирівняних до неї (а.с.16).
Також, на підтвердження статусу вказаного рахунку, як зарплатного, до матеріалів скарги долучено і довідку АТ "УкрСиббанк" (а.с.17).
В подальшому, виконавче провадження було передано до Тульчинського районного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), для здійснення виконавчих дій за місцем проживання боржника (а.с.13).
Скаржник вказує, що на даний час його картковий рахунок арештований, він не має коштів до існування та забезпечення власних потреб та потреб його сім"ї : дружини та двох дітей.
Як вбачається із змісту скарги, 01.02.2020 року отримавши заробітну плату в сумі 9100 грн. ОСОБА_1 не зміг розрахуватись карткою у магазині. Довідавшись в банківській установі про арешт його рахунку, він звернувся до Тульчинського районного відділу ДВС із заявою про скасування арешту коштів на зарплатному рахунку, однак 12.02.2020 року отримав повідомлення від начальника відділу ДВС про відмову у задоволенні його заяви (а.с.7-8).
Враховуючи заперечення представника Тульчинського районного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) в тій частині, що скаржником пропущено 10-ти денний строк оскарження постанови про накладення арешту на картковий рахунок боржника, суд приходить до висновку про безпідставність таких тверджень з наступних підстав.
Виходячи із матеріалів скарги, предметом оскарження є не постанова старшого державного виконавця Городоцького районного відділу ДВС Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області, про накладення арешту від 17.10.2019 року, а саме бездіяльність начальника Тульчинського районний відділ державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), яка полягала у відмові скасувати арешт накладений на картковий рахунок боржника. Про таку бездіяльність ОСОБА_1 стало відомо з письмової відповіді, які він отримав 12.02.2020 року, тоді як зі скаргою до суду він звернувся 17.02.2020 року, тобто з дотримання встановленого законодавством 10-ти денного строку.
Крім того, матеріали виконавчого провадження, які були надіслані на запит суду Тульчинським районним відділом державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) не містять і будь-яких доказів про отримання ОСОБА_1 копії постанови про накладення арешту на кошти на банківський рахунок від 17.10.2019 року.
Щодо розгляду скарги по суті, до суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст.447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.
Відповідно до положень ч.1 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.
Відповідно до ч.3 ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження» не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.
Ч.1-3 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт на рухоме майно, що не підлягає державній реєстрації, накладається виконавцем лише після проведення його опису. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна. Виконавець за потреби може обмежити право користування майном, здійснити опечатування або вилучення його у боржника та передати на зберігання іншим особам, про що він виносить постанову або зазначає обмеження в постанові про арешт. Вид, обсяг і строк обмеження встановлюються виконавцем у кожному конкретному випадку з урахуванням властивостей майна, його значення для власника чи володільця, необхідності використання та інших обставин. Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі.
Відповідно до п.1 ч.4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.
Відповідно до ст. 68 Закону України «Про виконавче провадження» стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається у разі відсутності в боржника коштів на рахунках у банках чи інших фінансових установах, відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, а також у разі виконання рішень про стягнення періодичних платежів.
Про звернення стягнення на заробітну плату виконавець виносить постанову, яка надсилається для виконання підприємству, установі, організації, фізичній особі, фізичній особі - підприємцю, які виплачують боржнику заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи.
Згідно з ч.1 ст.69 Закону України «Про виконавче провадження» підприємства, установи, організації, фізичні особи, фізичні особи - підприємці здійснюють відрахування із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника і перераховують кошти на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця у строк, встановлений для здійснення зазначених виплат боржнику, а в разі якщо такий строк не встановлено, - до десятого числа місяця, наступного за місяцем, за який здійснюється стягнення. Такі підприємства, установи, організації, фізичні особи, фізичні особи - підприємці щомісяця надсилають виконавцю звіт про здійснені відрахування та виплати за формою, встановленою Міністерством юстиції України.
Згідно ч.1,2,3 ст.70 Закону України «Про виконавче провадження», розмір відрахувань із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника вираховується із суми, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування. Із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості:
у разі стягнення аліментів, відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю особи, у зв`язку із втратою годувальника, майнової та/або моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, - 50 відсотків.
Загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати у разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків.
Ст.43 Конституції України гарантовано, що право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом; громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності та в інших випадках, передбачених законом.
Ч.1 ст. 115, ч. 5 ст. 97 КЗпП України, ст. 22, ч. 1,6 ст.24, ч. 3 ст. 15 ЗУ «Про оплату праці» визначено, що своєчасність та обсяги виплати заробітної плати працівникам не можуть бути поставлені в залежність від здійснення інших платежів та їх черговості. Оплата праці працівників підприємства здійснюється в першочерговому порядку. Всі інші платежі здійснюються підприємством після виконання зобов`язань щодо оплати праці.
Таким чином, суд приходить до висновку, що заперечення представника Тульчинського районного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про те, що законодавством не заборонено державному виконавцю накладати арешт на рахунок боржника на який надходять зарплатні кошти є безпідставними, оскільки чинним законодавством передбачений окремий порядок здійснення таких відрахувань, а тому суд доходить висновку про те, що арешт зарплатних коштів особи, після вирахування з неї сум аліментів за судовим рішенням, позбавляє її джерел до існування та порушує її право на соціальний захист.
Аналогічних висновків дійшов Верховний суд у постанові від 03.10.2019 року, справа № 642/6675/18.
Крім того, суд звертає увагу на ту обставину, що відповідно до п.1 ч. 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.
З матеріалів скарги чітко вбачається, що ОСОБА_1 надав до Тульчинського районного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) довідку з місця роботи та з банківської установи, з яких чітко вбачався правовий режим карткового рахунку, як зарплатного. Однак такі відомості, як державним виконавцем, так і начальником виконавчої служби були проігноровані, арешт з карткового рахунку знятий не був.
Щодо заперечень начальника Тульчинського районного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) в тій частині, що саме їхнім відділом не виносилась постанова від 17.10.2019 року, а тому він не може її скасувати, суд приходить до висновку про їх безпідставність.
Згідно абз.2 ч.3 ст.74 Закону України «Про виконавче провадження», начальник відділу, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, при здійсненні контролю за рішеннями, діями державного виконавця під час виконання рішень має право у разі, якщо вони суперечать вимогам закону, своєю постановою скасувати постанову або інший процесуальний документ (або їх частину), винесені у виконавчому провадженні державним виконавцем, зобов`язати державного виконавця провести виконавчі дії в порядку, встановленому цим Законом.
Суд враховує, що виконавче проваження на даний час перебуває саме у Тульчинському районному відділі державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) і саме державний виконавець даного відділу вправі вчиняти будь-які дії у цьому виконавчому провадженні, зокрема це стосується і зняття арешту та проведення будь-яких інших виконавчих дій в порядку, встановленому Законом України «Про виконавче провадження», зокрема і п.1 ч. 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження».
На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст.260, 451 ЦПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Скаргу ОСОБА_1 , на бездіяльність державного виконавця задовольнити.
Визнати неправомірною бездіяльність начальника Тульчинського районного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Бешелеги О.І. та державного виконавця Сімчука Л.В. з приводу незадоволення заяви ОСОБА_1 від 04.02.2020 року про скасування арешту з карткового зарплатного рахунку НОМЕР_1 в АТ "УкрСиббанк".
Зобов`язати начальника Тульчинського районного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Бешелегу О.І. скасувати арешт з грошових коштів на спеціальному зарплатному банківському рахунку НОМЕР_1 у відділенні №101 АТ "УкрСиббанк" на ім"я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Апеляційна скарга подається до суду апеляційної інстанції через суд, який ухвалював судове рішення.
Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.
Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) даний строк продовжується на строк дії такого карантину.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Про виконання ухвали, постановленої за результатами розгляду скарги, відповідний орган державної виконавчої служби, приватний виконавець повідомляють суд і заявника не пізніше ніж у десятиденний строк з дня її одержання.

Суддя: