Провадження № 2/761/5544/2020
У Х В А Л А

06 травня 2020 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Саадулаєв А.І., розглянувши питання про відкриття провадження по справі за позовом

Позивач ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 (адреса для листування: АДРЕСА_1 ),

віповідач-1: Відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (місцезнаходження: 03056, м. Київ, вул. Олекси Тихого, 32),

відповідач-2: Державне підприємство «СЕТАМ» (місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6),

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Публічне акціонерне товариство «Кредит Європа Банк» (, місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Мечнікова, буд. 2),

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 ),

предмет позову: визнання електронних торгів недійсними, визнання недійсним договору купівлі-продажу майна, укладеного на електронних торгах та стягнення коштів, стягнення моральної шкоди,

встановив:

30 квітня 2020 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява, яка протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.05.2020 р. передана на розгляд судді Саадулаєву А.І.

Позивач 06 березня 2018 року брав участь у електронних торгах на офіційному сайті Відповідача-2 по лоту № 265871 транспортний засіб VOLKSWAGEN PASSAT, 2001 року випуску, ДНЗ : НОМЕР_3 , номер кузова: не зазначений, попередньо сплативши 3 652 (Три тисячі шістсот п`ятдесят дві) гривні 28 копійок гарантійного внеску на рахунок Відповідача-2.

Зробивши ставку в сумі 90 600 (Дев`яносто тисяч шістсот) гривень 00 копійок за вказаний лот, Позивач став переможцем електронних торгів із зобов`язанням перерахувати усі кошти на рахунок продавця, яким є Відповідач-1 за різницею винагороди організатору торгів - Відповідачу-2.

Відповідно до протоколу проведення електронних торгів від 06 березня 2018 року № 36279 (далі - Протокол), проведених Відповідачем-2, Позивача було визнано переможцем електронних торгів в порядку відмови від сплати переможців, які запропонували більшу ціну.

З 04 липня 2018 року позивач став власником транспортного засобу VOLKSWAGEN PASSAT, 2001 року випуску, ДНЗ: НОМЕР_3 .

Однак ознайомившись з актом позивач дізнався, що номер кузова не був зазначений ДП СЕТАМ, адже він у транспортного засобу взагалі відсутній, оскільки був знищений кустарно в результаті угону.

Предметом позову є:

Визнання недійсними електронних торгів за лотом № 265871, проведених у системі СЕТАМ з продажу транспортного засобу VOLKSWAGEN PASSAT, 2001 року випуску, ДНЗ : НОМЕР_3 при примусовому виконанні виконавчого листа Голосіївського районного суду м. Києва від 01.02.2016 року по справі № 752/8563/15-ц, про стягнення з ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства «КРЕДИТ ЄВРОПА БАНК» заборгованості за кредитним договором в сумі 3 385499,19 грн., про що складено протокол проведення електронних торгів від 06.03.2018 року № 336279.

Визнання недійсним договору купівлі-продажу транспортного засобу VOLKSWAGEN PASSAT, 2001 року випуску, ДНЗ: НОМЕР_3 , що був укладений за наслідком електронних торгів за лотом № 265871 проведених у системі СЕТАМ, при примусовому виконанні виконавчого листа Голосіївського районного суду м. Києва від 01.02.2016 року по справі № 752/8563/15-ц про стягнення з ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства «КРЕДИТ ЄВРОПА БАНК» заборгованості за кредитним договором в сумі 3 385 499,19 грн.

Стягнення з Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (, 03056, м. Київ, вул. Олекси Тихого, 32) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ідентифікаційний код НОМЕР_1 грошових коштів в розмірі 118 570 (Сто вісімнадцять тисяч п`ятсот сімдесят) гривень 00 копійок у тому числі:

86 070 (Вісімдесят шість тисяч сімдесят) гривень 00 копійок - на придбання лоту;

5 000 (П`ять тисяч) гривень 00 копійок - витрат на відімкнення транспортного засобу та виготовлення ключів;

500 (Дві тисячі п`ятсот) гривень 00 копійок - витрат на проведення експертизи транспортного засобу;

20 000 (Двадцять тисяч) гривень 00 копійок моральної шкоди;

5 000 (П`ять тисяч) гривень 00 копійок - витрат на правову допомогу.

Стягнення з Державного підприємства «СЕТАМ» (, 01001, м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ідентифікаційний код НОМЕР_1 грошові кошти в розмірі 4 530 (Чотири тисячі п`ятсот тридцять) гривень 00 копійок у тому числі:

652 (Три тисячі шістсот п`ятдесят дві) гривні 28 копійок - гарантійного внеску за участь в прилюдних торгах;

877 (Вісімсот сімдесят сім) гривень 72 копійки - винагороди організатору торгів.

Вивчивши подану заяву, вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти (п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України) (п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України). Проте, як вбачається із змісту позовної заяви, позивач не повністю дотримався вказаних вимог, не вказавши ідентифікаційних кодів юридичних осіб в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України. Також позивачем не вказано реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України ОСОБА_2 . Крім того суддя звертає увагу позивача на те, що адреса для листування не тотожне поняттю місця проживання чи перебування фізичної особи, розуміючи офіційне зареєстроване місце проживання чи перебування позивача.

Відповідно до ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Всупереч вказаним вимогам, копії додатків до позовної заяви позивачем не засвідчено.

Відповідно до частини першої статті 58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно ч. 7 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно ч. 1 ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема, складати заяви, скарги, клопотання, інші правові документи та подавати їх у встановленому законом порядку.

Повноваження адвоката як представника підтверджується довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (ч. 4 ст. 62 ЦПК України).

Згідно із ч. 1 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера. Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом (ч. 2, ч.3 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 20 України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Відповідно до п.12.4 положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України 12.04.2019 № 41, із змінами, внесеними згідно з Рішенням Ради адвокатів №29 від 14.02.2020 року, ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом, із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що, по-перше, повноваження представника позивача, яким є адвокат, повинні бути підтверджені оригіналом ордеру виданого на ведення справи в суді або довіреністю; по-друге, ордер на відміну від довіреності не вказує обсяг повноважень, наданих адвокату.

Слід також зазначити, що повноваження адвоката, зокрема, в даному випадку щодо підписання позовної заяви, повинно підтверджуватись домовленістю сторін у договорі про надання правової допомоги, який засвідчує існування між клієнтом та адвокатом домовленості стосовно об`єму наданих йому повноважень, шляхом окремого визначення такої дії у договорі.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 18 жовтня 2018 року у справі № 811/1507/18, від 29 травня 2019 року у справі № 202/5348/18.

Як убачається з матеріалів позовної заяви, остання підписана та подана до суду адвокатом Цуркою Наталією Олександрівною. На підтвердження своїх повноважень на підписання позовної заяви адвокатом надано лише копію ордеру, виписаного на представництво одночасно у Шевченківському районному суді м. Києва, Апеляційному і Верховному Суді.

В постанові Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі № 202/5348/18 викладена правова позиція, в якій зазначено, що відповідно до статті 62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність». Відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді. Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

Згідно з вимогами статті 62 ЦПК України ордер, який посвідчує повноваження адвоката як представника, подається в оригіналі. Відповідність оригінала копії ордеру може бути посвідчена підписом судді, після чого копія приєднується до матеріалів справи.

Щодо клопотання про звільнення від сплати судового збору, суддя зазначає таке.

Представник позивача, подаючи клопотання про звільнення від сплати судового збору посилається на постанову Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі №910/856/17 (провадження № 12-128гс18) та постанову Великої Палати Верховного Суду від 21 березня 2018 року.

Суддя враховує висновки щодо застосування норми права викладені у вказаних постановах Верховного Суду, однак, при цьому зазначає, що у постанові від 05 червня 2018 року у справі №910/856/17 Великою Палатою не зроблено висновку щодо звільнення від сплати судового збору. У вказаній справі зроблено висновок про щодо залучення іншого відповідача (співвідповідача) та визначення юрисдикції, та зазначено, що

Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів, що передбачено пунктом 8 розділу X Порядку реалізації майна, та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Тобто вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

Сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, та покупець - переможець електронних торгів. Відповідно до абзацу 2 частини першої статті 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. Отже у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору. Ухвалюючи судове рішення у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, порушеної за позовом учасника електронних торгів, в якості відповідачів мають залучатись всі сторони правочину - державна виконавча служба, організатор електронних торгів і переможець таких торгів. Якщо набувачем (переможцем електронних торгів) є фізична особа, справа підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

У зв`язку із пред`явленням позовної вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу, то вказана постанова може бути застосована при розгляді вказаної справи.

Щодо посилання представника позивача на постанову Великої Палати Верховного Суду від 21 березня 2018 року, то вона також не бути застосована у правовідносинах, у яких виник спір.

У зв`язку з цим клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає до задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір з розрахунку 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається із змісту позовних вимог позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру. Відтак, враховуючи положення Закону України «Про судовий збір» щодо ставок судового збору, а також порядку його сплати, позивачу необхідно сплатити судовий збір за заявлену вимогу позовної заяви в повній мірі, а саме - 1681,60 грн, за вказані вимоги.

До Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (місцезнаходження: 03056, м. Київ, вул. Олекси Тихого, 32) позивачем заявлено вимоги майнового характеру про стягнення 118570,00 грн.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір з розрахунку 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У зв`язку з цим позивачем потрібно сплатити 1185,70 грн. судового збору.

До державного підприємства «СЕТАМ» (місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6) позивачем заявлено майнову вимогу про стягнення 4530,00 грн., тому позивачу потрібно оплатити за вказану вимогу 840,80 грн.

Оскільки позовна заява містить ряд недоліків, то суддя відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України, передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Разом із тим, суд роз`яснює, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 175, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

В задоволенні клопотання адвоката Н.О. Цурка - представника позивача, про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 (адреса для листування: АДРЕСА_1 ) до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (місцезнаходження: 03056, м. Київ, вул. Олекси Тихого, 32), Державного підприємства «СЕТАМ» (місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Публічне акціонерне товариство «Кредит Європа Банк» (, місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Мечнікова, буд. 2), ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 ), про визнання електронних торгів недійсними, визнання недійсним договору купівлі-продажу майна, укладеного на електронних торгах та стягнення коштів, стягнення моральної шкоди - залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків у встановлені строки, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: