Справа № 663/3281/19
Провадження № 2/663/27/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 травня 2020 року м. Скадовськ Херсонської області

Скадовський районний суд Херсонської області у складі:

головуючого, судді Пухальського С. В.,

за участю секретаря судового засідання Радіонової О. Ю.,

представника ОСОБА_1 адвоката Колесника К. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника ОСОБА_2 адвоката Колесника Костянтина Анатолійовича про скасування заходів забезпечення позову у виді арешту нерухомого майна по справі № 663/3281/19,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває цивільна справа № 663/3281/19 за позовною заявою ОСОБА_3 в особі адвоката Лічмана Олександра Миколайовича до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_4 , про поділ майна подружжя, за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Колесник Костянтин Анатолійович до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя, та за позовною заявою ОСОБА_3 в особі адвоката Лічмана Олександра Миколайовича до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третя особа: приватний нотаріус Київського нотаріального округу Прокопенко Леся Володимирівна, про визнання договорів дарування земельної ділянки та будинку недійсними.

29.04.2020 до суду засобами електронного зв`язку представником ОСОБА_2 адвокатом Колесник К. А. подано заяву про скасування арешту, в якій зазначає, що ухвалою суду від 04.12.2019 накладено арешт та заборонено вчиняти будь-які дії, щодо відчуження житлового будинку АДРЕСА_1 . Проте ухвалу суду не пред`явлено до виконання й арештоване майно з цих причин відповідачу як боржнику, тобто ОСОБА_2 не було передане. Вказує, що у зв`язку із цим арешт як захід забезпечення позову не вжитий у розумінні Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) та Закону України «Про виконавче провадження».

Зазначає, що з огляду на викладені обставини, невжиття забезпечення позову у вигляді арешту не призвело до будь-якої зміни стану речей, яка б ускладнила або унеможливила виконання рішення суду. При цьому, невчинення первісним позивачем дій щодо виконання ухвали свідчить про насправді відсутність у нього побоювань щодо ускладнення виконання рішення суду без арешту майна. У зв`язку із цим, підстав для застосування арешту майна, на його думку, не існує.

Окрім того вказує, що новелою ЦПК України у редакції 2017 року є обмежений 90-денний строк дії заходів забезпечення позову після набрання чинності рішенням суду про задоволення позову (ч.7 ст.158).

Проте після спливу більш ніж 90 днів з моменту набрання законної сили ухвали від 04.12.2019 ініціатором її постановлення не вжито будь-яких дій щодо її виконання, що є додатковою підставою для припинення дії арешту.

У той же час, наявність ухвали суду шкодить інтересам ОСОБА_2 як дійсного та одноосібного власника спірного будинку.

Зокрема вказує, що під час спроби представника ОСОБА_2 у черговий раз потрапити та вселитися до будинку ОСОБА_8 викликав поліцію, показав ухвалу про арешт майна, на підставі якої працівники поліції відмовилися забезпечити доступ до будинку, мотивуючи це його арештом і неможливістю користування будинком його власником, не заперечуючи можливості ОСОБА_9 користуватися будинком навіть за наявності арешту.

Окрім того, арешт є правовим режимом, який поряд із обов`язком Відповідача не відчужувати майно надає йому право на зберігання цього майна.

Обов`язок без права виникати не може це суперечить принципу верховенства права. Покладання на Відповідача обов`язків без надання прав, як і надання Позивачеві прав без покладання обов`язку передати майно на зберігання є грубим порушенням принципу змагальності.

Вважає, що цій справі свідомо чи ні арешт був використаний виключно задля неможливості потрапляння власника до будинку без передання йому будинку на зберігання.

З урахуванням викладеного та вказуючи на очевидність зловживань процесуальним правом, адвокат Колесник К. А. просив суд скасувати арешт будинку АДРЕСА_1 , накладений ухвалою суду від 04.12.2019.

В судовому засіданні представник ОСОБА_2 адвокат Колесник К. А., участь якого була забезпечена в режимі відеоконференції за допомогою додатку Skype, підтримав заяву про роз`яснення ухвали суду з підстав наведених в заяві.

Представнику ОСОБА_3 адвокату Лічману О. М. завчасно спрямовано судом на електронну пошту копію заяви про скасування арешту з додатками та повісткою в якій зазначено дату, час та місце судового засідання, на момент розгляду справи будь-яких заяв та клопотань від нього до суду не надійшло.

Інші учасники до суду не з`явилися, при цьому судом з урахуванням обмежених можливостей у зв`язку із відсутністю поштових марок для відправки кореспонденції та обмеженим часом, вживалися заходи щодо повідомлення їх про дату, час та місце розгляду клопотання, які, в тому числі, не були позбавленні права заявити клопотання про участь в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Заслухавши представника ОСОБА_2 адвоката Колесника К. А., дослідивши матеріали справи в межах розгляду заяви про скасування арешту, суд приходить до наступного висновку.

За положеннями статті 158 ЦПК України:

--- суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи (частина 1);

--- клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду (частина 2);

--- за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала (частина 4);

--- ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена (частина 5);

--- відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову (частина 6);

--- у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи (частина 7).

Судом встановлено, що ухвалою суду від 04.12.2019 заяву представника позивача за первісним позовом про забезпечення позову задоволено. Крім іншого, постановлено накласти арешт та заборонено вчиняти будь-які дії, щодо відчуження житлового будинку, розташованого по АДРЕСА_1 до набрання законної сили судовим рішенням по даній справі (т. 1 а.с. 157-159).

Копію вказаної ухвали суду 04.12.2019 засобами електронного зв`язку та поштовим зв`язком направлено представнику ОСОБА_2 адвокату Колеснику К. А., яку згідно змісту рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення отримано ним 19.12.2019 (т. 1 а.с. 162, 244).

Також, 04.12.2019 ухвалу суду про забезпечення позову було спрямовано представнику позивача за первісним позовом адвокату Лічману О. М. із вказівкою для звернення до виконання та отримано ним 16.12.2019, про що свідчить зміст рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (т. 1 а.с. 164, 243).

Ухвала суду від 04.12.2019 в апеляційному порядку не оскаржувалася та набрала законної сили.

Із відповіді Скадовського РВ ДВС ПМУ МЮ (м. Одеса) від 22.04.2020 вбачається, що ухвала Скадовського районного суду Херсонської області від 04.12.2019 по справі № 663/3281/19 про арешт будинку АДРЕСА_1 на примусове виконання до відділу державної виконавчої служби не надходила (т. 3 а.с. 238).

Як роз`яснено у пункті 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд скасовує вжиті заходи забезпечення позову в тому випадку, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінилися обставини, що зумовили його застосування.

Тобто, скасування заходів забезпечення позову можливе, якщо відпали підстави, з яким закон пов`язує можливість застосування таких заходів або змінилися обставини, що зумовили його застосування.

Заходи забезпечення позову у даній справі вжиті судом у зв`язку з тим, що суд вважав вказаний захід забезпечення позову, з урахуванням спірних правовідносин, розумним, а також таким, що забезпечить інтереси сторін у випадку можливого задоволення первісного позову.

Отже, заходи забезпечення позову, за своєю правовою суттю є гарантією забезпечення інтересів первісного позивача у майбутньому при реалізації судового рішення.

Враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини, не вирішуючи питання обґрунтованості заявлених первісним позивачем вимог, суд приходить до висновку, що скасування заходів забезпечення позову є таким, що може призвести до порушення прав та інтересів первісного позивача, що в свою чергу істотно ускладнить або взагалі зробить неможливим виконання рішення суду і призведе до неефективності обраного позивачем і можливо застосованого судом способу захисту порушених прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, у зв`язку з чим в задоволенні заяви представника ОСОБА_2 адвоката Колесника К. А. про скасування заходів забезпечення позову у виді арешту нерухомого майна, слід відмовити.

Посилання представника ОСОБА_2 адвоката Колесника К. А. на частину 7 статті 158 ЦПК України з одночасною вказівкою щодо невжиття ініціатором забезпечення позову заходів щодо реалізації ухвали суду в частині арешту нерухомого майна як на додаткову підставу для скасування арешту на спірний будинок, не приймається судом до уваги, оскільки вказані положення процесуального законодавства застосовуються у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову, тобто розгляду справи по суті, тоді як справа перебуває на розгляді суду.

Керуючись пунктом 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», статтями 2, 3, 10-13, 158, 258-261, 353-355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника ОСОБА_2 адвоката Колесник Костянтина Анатолійовича про скасування заходів забезпечення позову у виді арешту нерухомого майна по справі № 663/3281/19.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду безпосередньо або через Скадовський районний суд Херсонської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до пункту 3 Розділу ХІІ Прикінцевих положень Цивільного процесуального кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки щодо апеляційного оскарження судового рішення продовжуються на строк дії такого карантину.

Повний текст ухвали суду складено 06 травня 2020 року.

Суддя Скадовського районного суду

Херсонської області Пухальський С. В.