ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

04 травня 2020 року м. Чернівці

справа № 725/2092/19

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Чернівецького апеляційного суду Одинак О. О., ознайомившись з апеляційною скаргою Київського національного університету імені Тараса Шевченка, в інтересах якого діє Мельник Таїсія Миколаївна , на рішення Шевченківського районного суду міста Чернівці від 21 лютого 2020 року у цивільній справі за позовом Київського національного університету імені Тараса Шевченка до ОСОБА_2 про стягнення завданої майнової шкоди,

встановив:

Справа не може бути передана на розгляд колегії суддів для вирішення питання про призначення її до розгляду, оскільки до апеляційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Так, відповідно до пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року N 3674-VI (далі - Закону) встановлено судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону встановлено судовий збір за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» від 23 листопада 2018 року № 2629-VIII установлено у 2019 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня 2019 року - 1921 гривня.

З позовної заяви вбачається, що Київський національний університет імені Тараса Шевченка в квітні 2019 року звернувся до суду з позовом про стягнення завданої майнової шкоди в розмірі 65 737 гривень 63 копійки, що є вимогою майнового характеру.

Судовий збір, що підлягав сплаті при поданні до суду позовної заяви складав 1921 гривня.

Отже, судовий збір за подання до суду апеляційної скарги на судове рішення складає 2 881 гривня 50 копійок (1921х150%=2881,50).

До апеляційного скарги заявником додано розрахунковий документ № 3330 від 2 квітня2020 року про сплату судового збору в розмірі 3 153 гривні.

У пункті 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, № 10 роз`яснено, що відповідно до частини другої статті 9 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення (пункт 2.14 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року № 22 (зі змінами))

Згідно підпункту 6 пункту 104 Інструкції про ведення касових операцій банками в Україні, яка затверджена постановою Правління Національного банку України від 25 вересня 2018 року, № 103 касові документи мають містити такий обов`язковий реквізит, як призначення платежу.

Квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додається до позовної заяви (заяви, скарги) і має містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Необхідними реквізитами ідентифікації позовної заяви (заяви, скарги), а у даному випадку апеляційної скарги є, зокрема, номер справи у межах якої подається відповідна апеляційна скарга та дата судового рішення, яке оскаржується.

Однак з поданого розрахункового документа вбачається, що в реквізиті «Призначення платежу» апелянтом зазначено реквізити індетифікації апеляційної скарги, зокрема, номер справи у межах якої подається відповідна апеляційна скарга «№ 905/1057/18 за позовом ОСОБА_3 » та дата судового рішення «від 1 січня 2019 року», що не відповідає номеру даної справи, позовній заяві, яка подана у цій справі та даті судового рішення, яке оскаржується апелянтом.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, яку Верховний Суд виклав у постанові від 16 січня 2019 року у справі № 905/1057/18.

Отже, судовий збір в сумі 2 881 гривня 50 копійок підлягає сплаті за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: Чернівецьке УК/м.Чернiвцi/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37978173

Банк отримувача : Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0024002

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Чернівецький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до підпункту 3 пункту 12 розділу І Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» розділ XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України доповнено пунктом 3 наступного змісту: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

Враховуючи наведене, вважаю, що апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для подання до суду документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357, 381 ЦПК України,

ухвалив:

Апеляційну скаргу Київського національного університету імені Тараса Шевченка, в інтересах якого діє Мельник Таїсія Миколаївна, на рішення Шевченківського районного суду міста Чернівці від 21 лютого 2020 року залишити без руху.

Надати Київському національному університету імені Тараса Шевченка строк з моменту отримання копії даної ухвали для подання до суду документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, який не може перевищувати п`ять днів з дня закінчення карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), встановлений Кабінетом Міністрів України.

Роз`яснити апелянту, що він не позбавлений права усунути недоліки зазначені в ухвалі апеляційного суду у менший строк, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), встановлений Кабінетом Міністрів України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Чернівецького

апеляційного суду О.О. Одинак