СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/168/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2020 року Святошинський районний суд м.Києва в складі :

головуючого судді П`ятничук І.В.,

при секретарі Дрозі Т.О.,

розглянувши в відкритому судовму засіданні в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Український науково-дослідний інститут нафтопереробної промисловості «МАСМА» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до відповідача Державного підприємства «Український науково-дослідний інститут нафтопереробної промисловості «МАСМА» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 23.08.2017 відкрито провадження у даній справі.

Ухвалою суду від 23.11.2017 провадження по вказаній цивільній справі зупинено до вирішення питання щодо правонаступників померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 позивача ОСОБА_2 .

01 липня 2019 року на запит суду з Одинадцятої київської державної нотаріальної контори надійшли матеріали спадкової справи №275/2018, заведеної після смерті ОСОБА_2 .

Відповідно до ухвали від 01.07.2019 р. поновлено провадження по справі.

Як вбачається з копії спадкової справи, яка надійшла на адресу суду, з заявами ро прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 звернулись його син - ОСОБА_1 , а донька ОСОБА_4 та дружина ОСОБА_5 звернулись з заявами про відмову від належної їм частини спадщини, як за законом так і за заповітом.

Таким чином, свідоцтво про право на спадщину за законом після померлого ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 отримано ОСОБА_1 .

Відповідно до ухвали Святошинського районного суду м.Києва від 22.01.2020 р. вирішено замінити позивача ОСОБА_2 на його правонаступника - ОСОБА_1 у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства «Український науково-дослідний інститут нафтопереробної промисловості «МАСМА» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати.

Вказана ухвала направлена ОСОБА_1 , однак останній в наступні судові засідання 26.03.2020 р., 26.05.2020 р., 16.06.2020 р. не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним, причини неявки суду не повідомив, будь-яких заяв/клопотань від позивача до суду не надійшло.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Встановлено, що в судові засідання, призначені на 26.03.2020 р., 26.05.2020 р., 16.06.2020 р. позивач повторно не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи позивача було повідомлено належним чином, що підтверджується даними зворотніх повідомлень відділення поштового зв`язку та розписками, які містяться в матеріалах справи.

Відповідно до ч. 3 та ч. 4 ст. 128 ЦПК України, судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Згідно ч. 6 ст. 128 ЦПК України, судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Крім того, інформацію про розгляд зазначеної цивільної справи завчасно було опубліковано на сайті «Судова влада».

Відповідно до ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місце знаходження під час провадження справи.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

На момент розгляду справи суду не було надано позивачем жодних відомостей щодо зміни його місця знаходження (зміни адреси, тощо).

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позивач належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, систематично не з`являється до суду без поважних причин.

Згідно з положенням ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Учасники судового процесу та їх представники, як визначено ч. 1 ст. 44 ЦПК України, повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

З огляду на вищезазначені обставини, та з урахуванням того, що позивач будучи повідомленим належним чином про день та час судових засідань, тричі поспіль не з`явився в судові засідання, заяви про розгляд справи за відсутності позивача суду не надано, клопотання про розгляд справи за відсутності позивача (представника позивача) матеріали справи також не містять, розгляд справи без участі позивача чи його представника не є можливим, тому суд вважає, що з підстав п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 44, 158, 223, 257, 260, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Державного підприємства «Український науково-дослідний інститут нафтопереробної промисловості «МАСМА» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги (зважаючи на п. 15.5 перехідних положень ЦПК України щодо порядку подання апеляційних скарг на судові рішення).

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І.В.П`ятничук