Провадження № 2/234/3027/20
24 вересня 2020 року місто Краматорськ
Краматорський міський суд Донецької області у складі:
головуючого судді Данелюк О.М.,
за участю секретаря судового засідання Антоненко О.В.,
ОСОБА_1 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,
ОСОБА_2 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ,
про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування, -
Обставини справи:
24.07.2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування на Ѕ квартири.
В підготовчому судовому засіданні від 09.09.2020 року представник позивача ОСОБА_3 надала уточнену позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування.
Позовна заява вмотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачки, ОСОБА_4 , в м. Кіровську Краснолиманського району Донецької обл. На момент смерті матері позивачка була неповнолітньою, через що її батько, відповідач ОСОБА_2 , від її імені звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Від свого імені він написав заяву про відмову від спадщини на користь позивачки. Спадковим майном після смерті спадкодавця є 1/2 частка квартири АДРЕСА_3 , що належала спадкодавцю на підставі договору купівлі - продажу, посвідченому нотаріально 22.12.1995 року реєстровий № 1-6803. Станом на теперішній час позивачка вирішила оформити спадкове майно після смерті матері у вигляді Ѕ частки квартири АДРЕСА_3 на своє ім`я, однак через втрату правовстановлюючих документів на квартиру, а також в зв`язку з розбіжністю в написанні прізвищ позивачки та її матері, відповідно « ОСОБА_1 » та « ОСОБА_4 », позивачка не може це зробити, просить встановити факт родинних відносин між нею ОСОБА_1 та її матір`ю ОСОБА_4 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кіровськ Краснолиманського району Донецької обл.. та визнати право власності на Ѕ частку квартири, розташованої в по АДРЕСА_1 , що залишилась після смерті її матері ОСОБА_4 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кіровськ Краснолиманського району Донецької обл..
Ухвалою суду від 27.07.2020 року позовну заяву залишено без руху та позивачу надано строк для його усунення.
Ухвалою суду від 18.08.2020 року провадження по справі відкрито та призначено підготовче судове засідання на 09.09.2020 року.
Ухвалою суду від 17.09.2020 зазначену справу призначено до розгляду у судовому засіданні на 24.09.2020 року.
Від позивача надійшла заява, в якій вона просить справу слухати без її участі. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач до суду не з`явився, він був повідомлений належним чином про час та місце слухання справи через оголошення на сайті суду, про причини неявки суду не повідомив, у зв`язку з чим зі згоди позивача суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, слідує, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Згідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Розглянувши матеріали справи, суд встановив:
Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.
Відповідно до ст.315 ч.1 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.
Відповідно до ст. 318 ЦПК України, у заяві повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.
16.07.1988 року між батьками позивачки ОСОБА_4 та ОСОБА_2 було укладено шлюб у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Краматорського міського управління юстиції у Донецькій області, актовий запис 874. Після укладення шлюбу подружжю присвоєно спільне прізвище ОСОБА_1ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є донькою ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 .
ІНФОРМАЦІЯ_1 мати позивачки, ОСОБА_4 , померла в м. Кіровську Краснолиманського району Донецької області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 .
Таким чином, невідповідність написання прізвищ сталася внаслідок допущення помилки при перекладі прізвища з російської мови на українську при отриманні матір`ю позивачки паспорта громадянина України.
Встановлення факту родинних відносин необхідне позивачці для отримання спадщини після смерті матері.
Суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відноси, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявнику для одержання в органах в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Разом з цим для розгляду в порядку окремого провадження не може бути прийнята заява про встановлення факту родинних відносин, якщо заявник порушує справу з метою підтвердити в наступному своє право на жиле приміщення.
Таким чином, на підставі викладеного суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною донькою ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кіровськ Краснолиманського району Донецької області, а тому вимоги позивача про встановлення факту родинних відносин підлягають задоволенню в повному обсязі.
Що стосується визнання права власності в порядку успадкування на Ѕ частку квартири, суд зазначає наступне.
Відповідно до ст.328 ЦК України, право власності набувається за підставами, які не заборонені законом.
Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ч.1-3 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ст.1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдовець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).
Згідно ст.1297 ЦК України спадкоємець, що прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Згідно ст.1299 ЦК України, якщо в складі спадщини, яку прийняв спадкоємець, є нерухоме майно, спадкоємець зобов`язаний зареєструвати право на спадщину в органах, які здійснюють державну реєстрацію нерухомого майна.
Відповідно до ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Відповідно до п.23 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Проаналізувавши встановлені конкретні обставини по справі, оцінивши надані стороною в порядку вимог статті 76 ЦПК України докази в їх сукупності, а саме: копії паспорту, копію витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу, копію свідоцтва про народження, копію відповіді КП «БТІ», копію свідоцтва про смерть, довідку про склад родини, копію рішення міської ради, копію витягу зі звіту про оцінку майна, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, оскільки наданими доказами доводиться право власності позивача в порядку спадкування, після смерті ОСОБА_4 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кіровськ Краснолиманського району Донецької області, та за можливе визнання права власності даної спадщини на яку просять позивачі.
Керуючись ст.ст. 4, 10, 12, 76, 144, 263-265, 315, 316, 317, 319,ЦПК України, ст.ст.328, 392, 1216, 1218, 1241, 1261, 1268, 1269, 1270, 1297, 1299 ЦК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.
Встановити факт того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною донькою ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кіровськ Краснолиманського району Донецької області.
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на спадкове майно, що залишилося після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кіровськ Краснолиманського району Донецької області, а саме: на 1/2 частку квартири, розташованої в АДРЕСА_1
Заочне рішення може бути переглянуте Краматорським міським судом за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене до Донецького апеляційного суду через Краматорський міський суд Донецької області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення складене в одному екземплярі в нарадчій кімнаті.

Суддя Краматорського

міського суду О.М. Данелюк