Апеляційне провадження № 22-ц/824/6798/2020
УХВАЛА

23 вересня 2020 року м. Київ

Унікальний номер справи 379/1207/17

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шахової О.В., суддів: Вербової І.М., Саліхова В.В., за участю секретаря судового засідання Кузнєцової В.В.

сторони справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

третя особа - Таращанська районна державна нотаріальна контора Київської області,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання ОСОБА_1 про призначення додаткової комісійної судової почеркознавчої експертизи

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Таращанська районна державна нотаріально контора Київської області про визнання заповіту нікчемним,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває вищевказана цивільна справа.

Звертаючись з апеляційною скаргою, ОСОБА_1 заявлено клопотання про призначення у справі додаткової комісійної судової почеркознавчої експертизи.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що висновки двох почеркознавчих експертиз, проведених під час розгляду вказаної справи є неясними та містять суттєві розбіжності, про що ним неодноразово оголошувалось під час розгляду справи.

Оцінюючи висновок додаткової експертизи у нього виникли вагомі сумніви щодо ретельності, уважності та відповідального відношення експертів до проведення досліджень та формування висновку, як первинної так і додаткової експертизи.

Під час допиту експертів в судовому засіданні 13.11.2019, які проводили первинну та додаткову експертизи, жоден із трьох експертів так і не зміг пояснити чому виникла така розбіжність в результаті дослідження одних і тих же документів. З цього випливає, що одна експертиза суперечить іншій в частині питань, які мають істотне значення для справи.

З огляду на викладене, просив призначити у справі додаткову комісійну судову почеркознавчу експертизу у складі не менше як трьох експертів. На вирішення яких поставити наступні питання: 1) чи виконано рукописний текст «Мною прочитано особисто вголос, з моїх слів записано вірно» на заповіті ОСОБА_3 посвідченому державним нотаріусом Таращанської районної державної контори Овраменко Лідією Василівною, реєстровий номер 3607, ОСОБА_3 чи іншою особою?; 2) чи виконано підпис на заповіті ОСОБА_3 посвідченому державним нотаріусом Таращанської районної державної контори Овраменко Лідією Василівною, реєстровий номер 3607, ОСОБА_3 чи іншою особою?; 3) чи виконано підпис на заповіті ОСОБА_3 посвідченому державним нотаріусом Таращанської районної державної контори Овраменко Лідією Василівною, реєстровий номер 3607, ОСОБА_3 чи іншою особою?; 4) особою, якої статі виконано рукописний текст «Мною прочитано особисто вголос, з моїх слів записано вірно» та підпис на заповіті ОСОБА_3 посвідченому державним нотаріусом Таращанської районної державної контори Овраменко Лідією Василівною, реєстровий номер 3607?; 5) до якої групи за віком належить виконавець рукописного тексту «Мною прочитано особисто вголос, з моїх слів записано вірно» та підпис на заповіті ОСОБА_3 посвідченому державним нотаріусом Таращанської районної державної контори Овраменко Лідією Василівною, реєстровий номер 3607?

Проведення експертизи запропонував провести в Львівському науково-дослідному інституті судових експертиз та Львівському науково-дослідному експертно-криміналістичному центрі МВС України.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_4 підтримали заявлене клопотання.

Представник відповідача ОСОБА_5 заперечував проти задоволення заявленого клопотання.

Апеляційний суд, заслухавши думку учасників судового розгляду, з`ясувавши обставини справи та перевіривши доводи заявленого клопотання, приходить до висновку, що воно не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За частинами 1, 3, 5 статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі). В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому експерту або іншому експерту (експертам).

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.1997 роз`яснено, що судам слід мати на увазі, що первинною є експертиза, при

проведенні якої об`єкт досліджується вперше.

За змістом ст.75 КПК (1001-05) чи ст.61 ЦПК (1501-06) додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо.

Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.

В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження.

Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові.

Відповідно до абз.3 п.1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані, тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Предметом дослідження при проведенні додаткової експертизи можуть бути дещо уточнені або взагалі інші питання, ніж ті, що ставилися перед експертом під час проведення первісної експертизи.

Відповідно до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.1997 комісійна експертиза призначається у випадках, коли є потреба провести дослідження за участю декількох експертів - фахівців у одній галузі знань.

Як вбачається, ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 16.01.2018 призначено у справі почеркознавчу експертизу.

Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 04.02.2019 призначено повторну судову почеркознавчу експертизу. Проведення вказаної експертизи було доручено комісії експертів.

За змістом ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: характер і ступінь ушкодження здоров`я; психічний стан особи; вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Статтею 106 ЦПК України передбачено також, що учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз.

Статтею 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Таким чином, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Як убачається з матеріалів справи, позивачем подавалося клопотання про призначення судової додаткової комісійної почеркознавчої експертизи до суду першої інстанції, яке було ухвалою суду від 09.12.2019 залишено без задоволення у зв`язку з відсутністю підстав для його призначення.

На думку апеляційного суду, матеріали справи та подані сторонами на підтвердження їх вимог та заперечень документи містять достатньо відомостей щодо дійсних обставин справи, а тому слід відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про призначення додаткової комісійної почеркознавчої експертизи.

Керуючись ст.ст. 113, 367 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення додаткової комісійної судової почеркознавчої експертизи відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач

Судді: