Справа № 185/3128/20
Провадження № 2-з/185/43/20
У Х В А Л А

15 травня 2020 року м.Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Врони А.О., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Павлоградського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Іщик Микола Васильович, про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 ОСОБА_3 звернулась до суду з заявою про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Павлоградського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Іщик Микола Васильович, про визнання права власності в порядку спадкування за законом на 1/4 частину земельної ділянки площею 0,0879 га, для обслуговування житлового будинку, розташованого по АДРЕСА_1 , на 1/4 частину квартири АДРЕСА_2 .

У заяві просить забезпечити позов шляхом накладання арешту на земельну ділянку площею 0,0879 га, для обслуговування житлового будинку, розташованого по АДРЕСА_1 , посилаючись на те, що земельна ділянка оформлена на відповідачку, вона має можливість відчужити її, в зв`язку з цим необхідно вжити заходи по забезпеченню даного позову шляхом накладання арешту на спірну земельну ділянку, оскільки неприйняття цих заходів може призвести до її відчуження, що може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду.

На дату розгляду заяви про забезпечення позову провадження у справі № 185/3128/20 (провадження № 2/185/2458/20) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Павлоградського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Іщик Микола Васильович, про визнання права власності в порядку спадкування за законом не відкрито.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч.1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії, накладенням арешту на майно.

Пленум Верховного Суду України Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову № 9 від 22 грудня 2006 року у п. 4 роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співрозмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, станом на 15.05.2020 року, право власності на земельну ділянку площею 0,0879 га, для обслуговування житлового будинку, розташованого по АДРЕСА_1 не зареєстроване.

Згідно відомостей віж 01.04.2020 року № 4-0.183-213/121-20 з відділу у м.Павлограді міськрайонного управління у Павлоградському, Юр`ївському районах та м.Павлограді Головного управління держгеокадастру у Дніпропетровській області, у Державному реєстрі земель на території м.Павлоград, станом на 01.01.2013 року, право власності на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровано на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 22.12.1998 року № 1758 та видано Державний акт на право приватної власності на землю від 01.07.1999 року, який зареєстровано за № 3492-ж, площею 0,0879 га для обслуговування житлового будинку на ім`я ОСОБА_2 .

Предметом спору є, в тому числі, визнання права власності на 1/4 частину вищевказаної земельної ділянки.

Заявник просить накласти арешт на земельну ділянку площею 0,0879 га, для обслуговування житлового будинку, розташованого по АДРЕСА_1 .

Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ст. 150 ч.3 ЦПК України).

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого перебуває справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача (заявника).

Арешт майна являє собою заборону розпорядження майном до набрання рішенням законної сили або до скасування ухвали про забезпечення позову. Арешт майна складається з проведення його опису, оголошення заборони розпоряджатися ним, а за необхідності обмеження права користування майном або його передача на зберігання іншим особам.

Заявником не обґрунтувано підстави вжиття саме такого виду забезпечення позову.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню рішення суду.

Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. Крім того, заявник має обґрунтувати необхідність застосування саме такого виду заходу забезпечення позову, який вказаний в заяві про забезпечення позову.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви. Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17 квітня 2019 року у справі № 308/3824/16-ц.

При цьому, заявник просить накласти арешт на земельну ділянку площею 0,0879 га, розташовану по АДРЕСА_1 , цільове призначення якої - обслуговування житлового будинку, проте не вказує власника житлового будинку по АДРЕСА_1 .

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволенню не підлягає, що не позбавляє права заявника звернутись до суду повторно із відповідним обґрунтуванням застосування заходів забезпечення позову.

Керуючись статями 149-153, 260 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Павлоградського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Іщик Микола Васильович, про визнання права власності в порядку спадкування за законом - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання до Дніпровського апеляційного суду апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк апеляційного оскарження продовжується на строк дії карантину.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, в редакції Закону України від 03.10.2017 року, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Учасник справи, якому ухвалу не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно та в порядку і строки, визначені ст. 354 ЦПК України.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя: А. О. Врона