Романівський районний суд Житомирської області
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

29 квітня 2020 року смт. Романів

Романівський районний суд Житомирської області в складі судді Бабича С.В., з участю секретаря судового засідання Багінської В.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Гордіївської сільської ради Романівського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Гордіївської сільської ради Романівського району Житомирської області, в якому зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба - ОСОБА_2 , внаслідок чого відкрилася спадщина.

Посилаючись на те, що вона є спадкоємцем ОСОБА_2 за заповітом, однак, у встановлений законом строк вона не подала нотаріусу заяву про прийняття даної спадщини, оскільки на час відкриття спадщини не проживала із спадкодавцем, про наявність заповіту складеного на її користь дізналася поза межами строку, передбаченого частиною 1 статті 1270 Цивільного Кодексу України (далі ЦК України), позивач просить визначити їй додатковий строк для подачі такої заяви.

В судове засідання сторони, які були належним чином повідомлені про час і місце його проведення, не з`явилися, заявивши клопотання про розгляд справи за їх відсутності. При цьому представник позивача позовні вимоги підтримав повністю, з урахуванням змін у підставі позову та просить позов задовольнити, а відповідач позов визнав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , внаслідок чого відкрилася спадщина.

22 вересня 2004 року секретарем Гордіївської сільської ради Романівського (Дзержинського) району Житомирської області було посвідчено заповіт, згідно якого ОСОБА_2 заповіла усе своє майно позивачу. Даний заповіт є чинним.

29 листопада 2018 року представник ОСОБА_1 за довіреністю звернулася до державного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , однак нотаріусом у видачі такого свідоцтва ОСОБА_1 було відмовлено у зв"язку із пропуском шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини, оскільки остання на час смерті не проживала зі спадкодавцем.

Статтями 1269, 1270 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має право подати у шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1272 частини 3 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно роз`яснень, викладених у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування», зазначено, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина 2 статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Окрім цього, Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Кузнєцова В. О. (суддя-доповідач), Жданової В. С., Ігнатенка В. М у справі № 565/1145/17 висловив правову позицію, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки закон пов`язує виникнення у нотаріуса обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моменту заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.

Встановивши, що ОСОБА_1 була необізнана про наявність заповіту, складеного на її користь, суд прийшов до висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись статтями 10-13, 141, 259, 263-265, 268, 280-282 ЦПК України та статтями 1269,1270, 1272 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 ) про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном шість місяців з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його ухвалення в порядку передбаченому підпунктом 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України.

Строк апеляційного оскарження продовжуються на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), відповідно до пункту 3 розділу ХІІ " Прикінцеві положення" ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя С.В. Бабич