Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/1939/20
Провадження № 2/935/615/20
У Х В А Л А
25 вересня 2020 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Василенко Р.О., отримавши позовну заяву за позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за отримане грошове забезпечення,-

ВСТАНОВИВ:

ІНФОРМАЦІЯ_2 звернувся до суду з позовними вимогами до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за отримане грошове забезпечення з 21 по 31 грудня 2019 року (премію), 3 доби відпустки та одноразову грошову допомогу за укладання першого контракту в загальній сумі 22466, 61 грн.

У порядку частини 6 статті 187 Цивільного процесуального кодексу України судом зроблено запит щодо місця проживання відповідача.

Як вбачається з відповіді відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Житомирській області, то відповідач по справі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Ознайомившись з позовною заявою та додатками до неї, суд дійшов висновку про необхідність відмовити у відкритті провадження, виходячи з наступного.

Згідно ч.1 ст.19 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Разом з тим, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 19 КАС України справи у публічно-правових спорах, зокрема, з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби віднесено до юрисдикції адміністративних судів.

Згідно з пунктом 17 частини першої статті 4 КАС України публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Проходження публічної служби - це процес діяльності особи на посадах, які вона обіймає, починаючи від моменту призначення на відповідну посаду та завершуючи припиненням публічної служби, із сукупністю всіх обставин і фактів, які супроводжують таку діяльність. Оскільки така професійна діяльність нерозривно пов`язана з отриманням оплати (винагороди) за роботу, яку особа виконує на відповідній посаді, то правовідносини, пов`язані з нарахуваннями, виплатами, утриманнями, компенсаціями, перерахунками заробітної плати, компенсацій, грошової допомоги під час виконання такою особою своїх посадових обов`язків, є одним з елементів проходження публічної служби, а під час звільнення з публічної служби - одним з елементів припинення такої служби.

Як вбачається з матеріалів позову, ОСОБА_1 проходив військову службу з 31.08.2018 по 20.12.2019 у Луцькому прикордонного загону Державної прикордонної служби України військова частина НОМЕР_1 та у цей же період перебував на всіх видах забезпечення, які передбачені для військовослужбовців чинним законодавством.

Вищезазначене свідчить про те, що ОСОБА_1 перебував на публічній службі в розумінні пункту 17 частини першої статті 4 КАС України, спірні правовідносини виникли з приводу повернення після розірвання вказаного контракту вартості речового забезпечення та грошового забезпечення військовослужбовця. Таким чином даний спір за своєю суттю є публічно-правовим спором відповідно до статті 19 КАС України.

Наведене узгоджується з позицією Великою Палати Верховного Суду, яка у постановах від 13 березня 2019 року у справі № 723/18/17 (провадження № 14-563цс18), від 10.04.2019р. у справі № 705/1664/17 (провадження № 14-31цс19), від 23.01.2019р. у справі № 825/730/16 (провадження № 11-934апп18) визначила юрисдикцію спорів, пов`язаних з проходженням публічної служби, та вказала, що спори пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби - підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства.

З огляду на викладене цей спір не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а відноситься до компетенції адміністративних судів України.

Відповідно до п.1 ч.1ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Суд, дійшов висновку, що у відкритті провадження у справі за позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за отримане грошове забезпечення слід відмовити, оскільки справа підсудна Житомирському окружному адміністративному суду.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 186, 260, 261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за отримане грошове забезпечення.

Роз`яснити позивачеві його право на звернення до відповідного адміністративного суду у порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Р.О.Василенко