справа №176/124/20
провадження №2/176/214/20
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

14 травня 2020 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Гусейнова К.А.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Комунальне підприємство «Жовтоводськтепломережа» про визначення порядку користування квартирою та розподіл особових рахунків, -

В С Т А Н О В И В:

21 січня 2020 року позивач звернулась до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області із позовом, в якому просять ухвалити судове рішення, яким встановити наступний порядок користування квартирою АДРЕСА_1 : - у користування ОСОБА_1 виділити житлову кімнату площею 21,2 кв.м.; - у користування ОСОБА_2 та ОСОБА_3 виділити житлові кімнати площею 21,7 кв.м. та 11,8 кв.м.; - в загальному користуванні залишити: кухню площею 7,4 кв.м., ванну кімнату площею 5,6 кв.м., коридор 4,3 кв.м. та 3,2 кв.м., передпокої 5,3 кв.м.; розділити особові рахунки по оплаті житлово-комунальних послуг по утриманню квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 шляхом укладення ОСОБА_1 з КП «Жовтоводськтепломережа» окремого договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення з урахуванням встановленого порядку користування квартирою та з урахуванням права власності ОСОБА_1 на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 в частині нарахування за послугу з централізованого опалення у приміщеннях загального користування даної квартири.

В обґрунтування позову вказує, що їй, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на праві приватної спільної часткової власності належить по 1/3 частці квартири АДРЕСА_1 , яка складається з трьох кімнат житловою площею 54,7 кв.м., у тому числі: 1-а кімнатна - 21,2 кв.м., 2-а кімната - 11,8 кв.м., 3-я кімната - 21,7 кв.м., кухні площею 7,4 кв.м., ванної кімнати площею 5,6 кв.м., коридору 4,3 кв.м. та 3,2 кв.м., передпокою 5,3 кв.м. Загальна площа квартири 80,5 кв.м. Відповідачі зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 , але фактично не проживають в ній з 2005 року. У неї з відповідачами постійно виникають непорозуміння щодо порядку користування квартирою, оскільки відповідачі не сплачують за житлово-комунальні послуги, внаслідок чого вона власними коштами має сплачувати заборгованість відповідачів, зокрема, за послугу з централізованого опалення, яка нараховується на загальну площу квартири. Таким чином, вважає, що звернення до суду з позовною заявою про визначення порядку користування квартирою та розподіл особових рахунків - є однією із форм захисту власником своїх прав.

Ухвалою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 12 лютого 2020 року було відкрито провадження у справі та вирішено розглядати її у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Від відповідачів, у визначений ухвалою про відкриття провадження по справі строк, відзиву на позов до суду не надходило.

Від третьої особи, Комунального підприємства «Жовтоводськтепломережа», письмових пояснень щодо позову також до суду не надходило.

Приймаючи до уваги те, що судом виконані вимоги щодо повідомлення відповідачів про розгляд справи у спосіб, передбачений законом та з огляду на те, що відповідачі не подали відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд вважає, що є передбачені ст.ст. 280,281 ЦПК України підстави для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі письмових доказів та у відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши надані докази, суд дійшов висновків про наступне.

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 23.08.2007 року, виданого відділом приватизації державного житла Фонду комунальної власності АДРЕСА_3 за адресою: АДРЕСА_2 належить на праві приватної, спільної часткової власності ОСОБА_4 - 26,63 кв.м, ОСОБА_2 - 26,63 кв.м, ОСОБА_3 - 26,63 кв.м (а.с.9).

Згідно зі свідоцтвом про право на спадщину за заповітом №862 від 18.04.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Жовтоводського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Дудник Т.В., спадкоємцем зазначеного в заповіті майна ОСОБА_4 , 1923 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є його дочка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спадщина, на яку видається свідоцтво складається з 1/3 частки трикімнатної квартири, загальною площею 79,9 кв.м, житловою площею 54,7 кв.м, з коморою пл.3,00 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.7).

Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №164157752 від 18.04.2019 року ОСОБА_1 на праві приватної спільної часткової власності належить 1/3 квартири за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.8).

Відповідно до технічного паспорту вищезазначена квартира складається з 3 кімнат житловою площею 54,7 кв.м., у тому числі: 1-а кімната 21,2 кв.м., 2-а кімната 11,8 кв.м., 3-я кімната 21,7 кв.м., кухні площею 7,4 кв.м., ванної кімнати площею 5,6 кв.м., коридору 4,3; 3,2 кв.м.; передпокою 5,3 кв.м. Загальна площа квартири 80,5 кв.м. (а.с.10).

З довідки про склад сім`ї №1/1-5417 від 09.10.2019 року вбачається, що за адресою: АДРЕСА_2 зареєстровані ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.11).

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до положень ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ч. 2 ст.355 ЦК України майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності.

Відповідно до ст.356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Згідно з положеннями ч. 2 ст.358 ЦК України співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Згідно ст.360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном.

Пленум Верховного Суду України в п. 14 постанови від 22 грудня 1995 року №20" Про судову практику у справах за позовами про захист приватної власності" роз`яснив, що квартира, яка є спільною сумісною чи спільною частковою власністю, на вимогу учасника (учасників) цієї власності підлягає поділу в натурі, якщо можливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення з самостійними виходами, які можуть використовуватися як окремі квартири або які можна переобладнати в такі квартири. У протилежному випадку може бути встановлено порядок користування приміщеннями квартири, якщо про це заявлено позов.

Судом встановлено, що співвласники самостійно не досягли згоди щодо визначення порядку користування приміщеннями квартири. Крім того, між сторонами немає згоди щодо оплати житлово-комунальних послуг, відтак, запропонований позивачем порядок користування житловими приміщеннями є співмірним часткам у праві власності, які належать кожному співвласникові. Будь-яких інших варіантів розподілу спірної квартири від відповідачів не надходило. Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги в частині визначення порядку користування квартирою підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог в частині розподілу особових рахунків, суд зазначає наступне.

В силу положень статей 21,24,41 Конституції України, статей 319,358 ЦК України всі громадяни є рівними у своїх правах, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення цих прав, в тому числі щодо захисту права спільної часткової власності.

Відповідно до ст.179 ЖК України користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються КМУ.

Пунктом 10 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених постановою КМУ № 572 від 08.10.1992 року, передбачений порядок поділу плати за житлово-комунальні послуги між співвласниками квартири в разі, якщо між ними відсутня згода щодо оплати.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний укладати договори про надання житлово-комунальних послуг у порядку і випадках, визначених законом. Також, нормою п.2 ч.2 ст. 8 того ж Закону визначено обов`язок виконавця готувати та укладати із споживачем договори про надання комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов їх виконання згідно з типовим договором.

Статтею 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» регулюється порядок укладання, зміни і припинення договорів про надання комунальних послуг. Із норми ч.4 вказаної статті слідує, що з пропозицією про укладання договору про надання комунальних послуг або внесення змін до нього може звернутися будь-яка сторона, надавши письмово другій стороні проект відповідного договору (змін до нього), складений згідно з типовим договором.

Виходячи з вказаних положень, заявлені вимоги про розподіл особових рахунків є передчасними і безпідставними, оскільки судом не встановлено, що позивачем вносився проект договору та виконувалась процедура погодження його умов, в тому числі й щодо укладення договору про надання житлово-комунальних послуг та його оплату, відповідно до встановленого порядку користування квартирою.

Встановлення порядку користування квартирою між її користувачами за рішенням суду є самостійною підставою для звернення позивача з метою розподілу особових рахунків, а у разі відмови в цьому останній не позбавлений права звернутись за захистом до суду.

Крім того, рішення суду про встановлення порядку користування квартирою фактично є підставою для укладення із співвласниками окремих договорів щодо надання житлово-комунальних послуг.

Таким чином, в цій частині позовних вимог позивачу слід відмовити і роз`яснити про необхідність скористатися вищезазначеним порядком, а в разі відмови від розділення рахунків, такі дії можуть бути оскаржені до суду.

Отже, з урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги щодо розподілу особових рахунків на оплату житлово-комунальних послуг, що надаються Комунальним підприємством "Жовтоводськтепломережа" до квартири АДРЕСА_1 , відповідно до встановленого порядку користування квартирою, не підлягають задоволенню, оскільки, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, однак, у даному випадку, позивачем не доведено наявність спору щодо розділення особових рахунків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 319, 321, 355, 356, 358, 360 ЦК України, ст.ст. 4, 12,13,19,23,141,142,263-265,268,273,315, 354-355 ЦПК України, Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Правилами користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затвердженими постановою КМУ № 572 від 08.10.1992 року, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Комунальне підприємство «Жовтоводськтепломережа» про визначення порядку користування квартирою та розподіл особових рахунків, задовольнити частково.

Встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 наступним чином: - у користування ОСОБА_1 виділити житлову кімнату площею 21,2 кв.м; - у користування ОСОБА_2 та ОСОБА_3 виділити житлові кімнати площею 21,7 кв.м та 11,8 кв.м; - в загальному користуванні залишити: кухню площею 7,4 кв.м, ванну кімнату площею 5,6 кв.м, коридор 4,3 кв.м та 3,2 кв.м, передпокої 5,3 кв.м.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт сесія НОМЕР_1 , виданий Жовтоводським МВ УМВС України в Дніпропетровській області 11.08.1999 року, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , а також з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , паспорт сесія НОМЕР_2 , виданий Жовтоводським МВ УМВС України в Дніпропетровській області 11.08.1999 року, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , судові витрати по 420 грн. 40 коп. з кожного, а всього 840,80 грн.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду Дніпропетровської області через Жовтоводський міський суд.

Відповідно до п.3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень» ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню короновірусної хвороби (COVID-19), строки на апеляційне оскарження, визначенні ст.354 ЦПК України та строк подання заяви про перегляд заочного рішення, визначений ст.284 ЦПК України продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області К.А. Гусейнов