Провадження №2/447/650/20
Справа №447/1687/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ У К Р А Ї Н И

(заочне)

15.09.2020 року Миколаївський районний суд Львівської області

в складі: головуючого -судді Бачун О. І.

при секретарі Тремба І.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в місті Миколаєві справу за позовом ОСОБА_1 до Пісочнянської сільської ради Миколаївського району Львівської області про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,-

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Пісочнянської сільської ради Львівської області про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

Зокрема, в обґрунтування позовних вимог позивач покликається на наступні обставини : ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , який являється дідом позивача. 09.02.2012 року ОСОБА_2 заповів позивачу все своє майно. Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина , до складу якої входять земельні ділянки, розташовані на території Пісочнянської сільської ради Миколаївського району Львівської області.

Позивач стверджує, що після смерті ОСОБА_2 є єдиним спадкоємцем його майна, оскільки позивач фактично прийняв спадщину, оскільки користується земельними ділянками, а тому просить позов задоволити.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, однак подав до суду заяву в якій просить проводити розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задоволити.

Представник відповідача Пісочнянської сільської ради Миколаївського району Львівської області в судове засідання не з"явився, хоча належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, тому суд вважає за можливе проводити розгляд справи у його відсутності, з винесенням заочного рішення

Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, суд приходить до висновку про підставність до задоволення позовних вимог виходячи з наступного :

ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 . Його батьками записані ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що відповідно стверджується свідоцтвом про народження. Як вбачається із свідоцтва про народження ОСОБА_3 її батьком був ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

ОСОБА_2 відповідно до державного акту на право власності на землю серії ЛВ №4322 на підставі рішення Миколаївської районної Ради народних депутатів №146 від 16.02.1998 передано у приватну власність земельну ділянку загальною площею 2,09 га, з яких 1,49 га для ріллі та 0,60 га для кормових угідь.

Крім цього, ОСОБА_2 на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА №437717 на території Пісочнянської сільської ради належить земельна ділянка площею 0,77га кадастровий номер :02:016:0004 та земельна ділянка площею 0,45га кадастровий номер :01:010:0003.

Відповідно до довідки виданої виконкомом Пісочнянською сільської ради Миколаївського району Львівської області, останнім постійним і фактичним місцем проживання, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 було село АДРЕСА_1 . Заборон та арешту на майно ОСОБА_2 не накладалося. За вказаною адресою зареєстровані ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1

09.02.2012р. в с.Пісочна, Миколаївського району Львівської області ОСОБА_2 склав заповіт, відповідно до якого все своє майно, де б воно не знаходилося та з чого б воно не складалося і взагалі все те, що йому належатиме на день смерті і на що він матиме право заповів ОСОБА_1

Згідно ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше право не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1218 Цивільного кодексу України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1233 Цивільного кодексу України визначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1225 Цивільного кодексу України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

Згідно ч.1, ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Судом при розгляді справи, на підставі наявних у справі встановлено, що ОСОБА_2 в користь ОСОБА_6 складено заповіт, який на день смерті заповідача не був змінений та не скасований, позивач фактично вступила у користування спадковим майном, яке не могло бути успадкованим, так як на майно не було належних правовстановлюючих документів.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтовані, підтверджені належними доказами у справі, а тому підлягають до задоволення.

Керуючись ст.ст. ст.ст. 258,263,281 ЦПК України, ст. ст. 316, 328, 380, 1216, 1218, 1233, 1225, 1268 ЦК України, суд,-

у х в а л и в :

Позов задоволити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на земельні ділянки, які належали ОСОБА_2 на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА №437717 площею 0,77га кадастровий номер :02:016:0004 та площею 0,45га кадастровий номер :01:010:0003, а також на земельні ділянки площами 1,49га. та 0,60 га., які належали ОСОБА_2 відповідно до державного акту на право власності на землю серії ЛВ №4322.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також встановлений в разі пропуску з інших поважних причин, відповідно до вимог ст.284 ЦПК України.

Заочне рішення може бути оскаржене безпосередньо до Львівського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Бачун О. І.