Провадження № 2/643/1780/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.09.2020 Московський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого судді Єрмак Н.В.

за участю секретаря Сиротенко О.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з позовом про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У позовній заяві посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 , з яким на час відкриття спадщини він не проживав, так як він мешкає у Російській Федерації.

Лише восени 2019 року під час прибирання будинку померлого ним був знайдений заповіт, відповідно до якого його батько ОСОБА_3 заповів йому всю належну йому частину квартири АДРЕСА_1 .

Позивач зазначає, що про вказаний заповіт не знав, із заявою про прийняття спадщини не звертався.

В грудні 2019 року позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Однак, постановою від 05.12.2019 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропущенням встановленого законом 6-ти місячного терміну для прийняття спадщини.

Вважає, що строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, оскільки йому не було відомо про наявність складеного на його користь заповіту, а тому просить суд ухвалити рішення, яким визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 27.01.2020 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів.

Інші процесуальні дії у справі не застосовувались.

У судове засідання позивач не з`явився. Представником позивача подано через канцелярію суду заяву, з якої вбачається, що вона просить суд розглянути справу без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив справу розглядати за його відсутності, позовні вимоги визнав в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , з яким на час відкриття спадщини позивач не проживав.

За життя ОСОБА_3 склав заповіт, який 10.11.2012 року посвідчений державним нотаріусом Третьої Харківської державної нотаріальної контори Лученко Л.А., зареєстрований в реєстрі за № 3-182, яким заповідав всю належну йому частину квартири АДРЕСА_1 своєму сину ОСОБА_1 .

З позову вбачається, що позивач не звертався до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки про вказаний заповіт, який був знайдений ним восени 2019 року, він не знав.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

02.12.2019 року ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Спадкова справа щодо майна померлого ОСОБА_4 заведена 02.12.2019 року за № 1308/2019, що підтверджується наданою на виконання ухвали суду її копією, з якої також вбачається, що інших спадкоємців щодо майна померлого немає.

Однак, постановою державного нотаріуса від 05.12.2019 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропущенням встановленого законом 6-ти місячного терміну для прийняття спадщини.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Місцеве самоврядування у місті Києві здійснюється територіальною громадою міста Києва як безпосередньо, так і через Київську міську раду, районні у місті Києві ради та їх виконавчі органи.

Згідно з положеннями ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, тобто, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними.

Отже, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Позивач посилається на те, що строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, оскільки він проживав окремо від спадкодавця та йому не було відомо про наявність на його ім`я заповіту, який був ним знайдений після спливу строку на прийняття спадщини.

04 березня 2020 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 133/1880/18, провадження № 61-12000св19 (ЄДРСРУ № 88232181) вказав, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Верховний Суд України у своїй постанові від 26.06.2019 року (справа № 565/1145/17) зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема, необізнаність спадкоємців про наявність заповіту. При цьому, суд виходив з того, що позивач на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, про наявність заповіту складеного на його користь дізнався поза межами строку, передбаченого ч. 1 ст. 1270 ЦК України, і ці обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку, а необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

З огляду на наведене, суд вважає, що причина пропуску позивачем строку є поважною, вимога за позовом є обґрунтованою, тому позов підлягає задоволенню.

Приймаючи до уваги вищенаведене та керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк в два місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 .

Перебіг зазначеного строку рахувати з моменту набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено сторонами в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , АДРЕСА_2 .

Суддя Н.В. Єрмак