Справа №295/5121/20
Про залишення позовної заяви без руху
19 травня 2020 року м. Житомир
Суддя Богунського районного суду м. Житомира Стрілецька О.В.,
вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Житомирського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрально західного міжрегіонального управління міністерства юстиції про визнання батьківства, зобов`язання внести зміни до актового запису про народження,-
Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить:
-визнати його батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 :
-зобов`язати Житомирський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції виключити відомості про ОСОБА_3 , як батька дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з актового запису про народження №432;
-зобов`язати Житомирський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції внести зміни до актового запису №432 здійсненого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Житомирського міського управління юстиції від 13.02.2013 року, зазначивши позивача батьком дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , змінивши прізвище дитини з ОСОБА_5 на ОСОБА_6 , а по-батькові з ОСОБА_7 на ОСОБА_8 .
При вирішенні питання про відкриття провадження по справі суддею встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.
Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в заяві повинен бути зазначений виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Проте, в позовній заяві не зазначено докази, які підтверджують обставини, викладені в позові щодо походження малолітньої ОСОБА_4 від позивача.
Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.
В обґрунтування вказаних в позовній заяві обставин позивач посилається на те, що близькість його стосунків з відповідачем ОСОБА_2 можуть підтвердити свідки, проте не подає заяву про їх виклик в судове засідання для дачі показань, як і не посилається на те, що вказана заява буде подана в порядку, передбаченому ст. 91 ЦПК України, натомість вказує, що всі докази вже долучені до позовної заяви. Так, відповідно до ч. 1 ст. 91 ЦПК України заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.
Крім того, згідно з ч. 4 ст. 128 СК України позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою.
Разом з тим, у позовній заяві позивач не вказує, на якій підставі був здійснений запис у Книзі реєстрації народжень про реєстрацію народження ОСОБА_4 та не посилається на докази, які підтверджують цей факт.
У разі неможливості самостійно надати докази, учасник справи вправі подати клопотання про витребування доказів судом в порядку ст. 84 ЦПК України, яке повинно бути подане одночасно з поданням позовної заяви.
Також суддя вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеній у справі №543/738/16-ц від 29.08.2018 року, на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства, що узгоджується з практикою ЄСПЛ (Рішення ЄСПЛ у справі «Калачова проти Російської Федерації» від 07 травня 2009 року № 3451/05, § 34, «Кalacheva V. Russian Federation»).
В частині 1 статті 106 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.
Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в заяві зазначається перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.
Згідно з ч.ч. 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Копії письмових доказів мають бути засвідчені відповідно до вимог п. 5.27 Національного стандарту України «Державна уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163-2003», затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів Згідно з оригіналом, назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.
В порушення вказаних норм ЦПК надані позивачем копії документів не засвідчені належним чином. Також в позовній заяві не зазначено, де знаходяться оригінали документів, копії яких долучені до позовної заяви.
Отже, позивачу слід надати суду належним чином завірені копії документів, які долучені до позовної заяви, а також вказати, де знаходяться оригінали цих документів.
Крім того, згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до ч. 4 ст. 175 ЦПК України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.
При зверненні до суду з даним позовом позивач посилається на те, що він звільнений від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", як учасник бойових дій, у зв`язку з чим суддя вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.
Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.
Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами про визнання батьківства та похідних від неї вимог.
Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 09 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19.
Таким чином, у позивача, як в учасника бойових дій, відсутні пільги щодо сплати судового збору при зверненні до суду з позовом, які виникають із сімейних правовідносин.
Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем одночасно заявлено три позовні вимоги немайнового характеру про: 1) визнання батьківства; 2) зобов`язання відповідача виключити відомості про батька дитини з актового запису про народження №432; 3) зобов`язання відповідача внести зміни до актового запису №432.
Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Як визначено в ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб в розрахунку на місяць складає 2102 гривні.
Згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Отже, позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 840,80 грн. (2102х0,4) за кожну позовну вимогу, тобто 840,80 грн. х 3 = 2522,40 грн. та надати суду відповідну квитанцію, а в разі, якщо позивача звільнено від сплати судового збору відповідно до закону з інших правових підстав, необхідно зазначити підстави такого звільнення в позовній заяві (ч.4 ст. 175 ЦПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
З огляду на те, що позивач подав позов, який не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк, достатній для усунення виявлених недоліків.
Беручи до уваги, що на території України встановлені обмежувальні карантинні заходи, пов`язані із запобіганням розповсюдження захворюваності на коронавірусну хворобу COVID-19, суд вважає за необхідне визначити позивачу строк для усунення недоліків, що становить 14 календарних днів.
Керуючись ст.ст. 4, 175, 177, 185України, суддя, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Житомирського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрально західного міжрегіонального управління міністерства юстиції про визнання батьківства, зобов`язання внести зміни до актового запису про народження залишити без руху.
Встановити позивачу для усунення виявлених недоліків строк, що не перевищує 14 (чотирнадцяти) календарних днів з моменту отримання копії ухвали.
Копію ухвали невідкладно направити позивачу.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Стрілецька