12.03.2020 ЄУН № 337/727/18
Провадження № 2-п/337/5/2020
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2020 року Хортицький районний суд м.Запоріжжя

у складі: головуючого судді Гнатик Г.Є.

за участю секретаря Побережної О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Запоріжжі заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Хортицького районного суду м.Запоріжжя від 14.12.2018 року,

в с т а н о в и в :

Заявник звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення.

В заяві вказала, що 14.12.2018 року Хортицьким районним судом м.Запоріжжя ухвалено заочне рішення, яким задоволено позов ПАТ КБ «Приватбанк» про стягнення з неї заборгованості за кредитним договором. Зазначає, що дізналася про наявність цивільної справи за позовом АТ КБ «Приватбанк» до неї, лише у листопаді 2019 року, після отримання її роботодавцем виконавчого листа. Вважає дане рішення суду не обґрунтованим та таким, що прийнято з порушенням норм процесуального та матеріального права, а саме: не в повному обсязі встановлені обставини справи, вона не погоджується з розрахунком заборгованості. Крім того, вона не була повідомлена про розгляд справи належним чином, тому її права на доступ до правосуддя були порушені. Просила суд поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, заочне рішення від 14.12.2018 року скасувати, справу призначити до розгляду в порядку загального провадження.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, поважну причину не явки суду не повідомила, по розгляд заяви була обізнана, що підтверджується її підписом у рекомендованому повідомленні про отримання повістки.

Представник ОСОБА_1 адвокат Балкової Р.Л. у судове засідання не з`явився, надав суду письмове клопотання про розгляд справи буз його участі, просить заяву задовольнити.

Представник ПАТ КБ «Приватбанк» у судове засідання не з`явився, надав суду письмове клопотання про розгляд справи буз його участі, просить у задоволені заяви відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

На підставі викладеного, суд вважає за можливе розглянути заву без участі сторін.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши заяву про перегляд заочного рішення, дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню у зв`язку з наступним.

Судом встановлено, що ПАТ КБ «Приватбанк» 05.03.2018 року звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором (а.с. 4-6).

Згідно відповіді на запит Хортицького районного суду м.Запоріжжя від 06.03.2018 року АДС повідомив, що ОСОБА_1 , станом на 06.03.2018 року зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.40).

Ухвалою від 29.03.2018 року відкрито провадження по справі та визначено про розгляд справи у порядку спрощеного провадження з викликом сторін, крім того в ухвалі зазначено, що інформацію щодо справи учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://court.gov.ua/fair/sud0825 (а.с.41)

Позовна заява разом з ухвалою суду про відкриття провадження по справі та повісткою про виклик до суду, були направлені відповідачці за адресою її реєстрації (а.с.42 ). Вказану кореспонденцію ОСОБА_1 отримала 11.04.2018 року, що підтверджується її підписом у поштовому повідомленні (а.с.45).

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 та адвокат Біленко О.В. 16.05.2018 року уклали договір про надання правової допомоги (а.с. 52-53).

Заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, відповідачка та її адвокат суду не надали.

Відповідачка ОСОБА_1 та її адвокат Біленко О.В. не скористалися можливістю передбаченою ст. 178 ЦПК України, відзив на позов не надали.

На підставі матеріалів справи, судом призначався розгляд справи на: 04.05.2018 року, 11.06.2018 року, 18.07.2018 року, 23.08.2018 року, 03.10.2018 року, 19.11.2018 року, 14.12.2018 року.

По вказаній справі неодноразово відкладався розгляд справи у зв`язку з неявкою ОСОБА_1 або її адвоката.

Згідно ст. 275 ЦПК України, передбачено, що суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Заочним рішенням Хортицького районного суду м.Запоріжжя від 14.12.2018 року був частково задоволений позов ПАТ КБ «Приватбанк» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за кредитним договором та судового збору (а.с. 74-75).

Копія вказаного рішення направлена сторонам по справі, відповідачці за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується супровідним листом від 14.12.2018 року (а.с.76).

Згідно вимог ст. 131 ч.1 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Кореспонденцію ОСОБА_1 не отримала, та вона 09.01.2019 року повернулася до суду з відміткою почтового відділення «У зв`язку з закінченням встановленого строку зберігання» (а.с. 80).

26.12.2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду, зазначивши адресу проживання АДРЕСА_2 (а.с. 91-94).

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для вирішення справи.

Зі змісту зазначеної норми закону вбачається, що лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду у загальному порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Виходячи з вимог п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України та рішення Конституційного суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011, згідно яких в разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Як вбачається з матеріалів справи відповідачка була своєчасно обізнана про розгляд справи у Хортицькому районному суді м.Запоріжжя, шляхом надсилання рекомендованими листами на її адресу реєстрації судових повісток, що підтверджується поштовими повідомленнями, які вона отримала особисто (а.с. 45, 50, 64), але у судові засідання неодноразово не з`явилася.

Відомості про дати та час судових засідань знаходяться у вільному доступі та з ними можливо ознайомитись на офіційному сайті Судової влади за адресою в мережі Інтернет https://court.gov.ua/fair/ та сайті Хортицького районного суду м.Запоріжжя за адресою в мережі Інтернет https://an.od.court.gov.ua/sud 0825/.

Враховуючи рішення ЄСПЛ у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» ( № 12307/16), яким визначено, що якщо повістку було направлено за однією з відомих адрес, а особа ухиляється від її отримання то особа може стежити за ходом справи з офіційних джерел, таких як веб- сторінка суду, а тому права такої особи щодо розгляду справи у його відсутності, вважаються непорушеними.

Крім того, згідно договору про надання правової допомоги від 16.05.2018 року інтереси ОСОБА_1 представляв її адвокат Біленко О.В., який також у судові засідання не з`являвся, неодноразово надавав письмові клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в інших процесах, але доказів поважної причини не явки суду не надав (а.с. 51, 59, 65).

В порушення умов ст. 178 ЦПК України, відзив на позов відповідачка ОСОБА_1 та її адвокат Біленко О.В. суду не надали.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989р. у справі «Юніон Аліментарія проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

ЄСПЛ, рішення якого відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики ЄСПЛ» від 23.02.2006 р. № 3477-IV є джерелом права в Україні, неодноразово вказував, зокрема у справі «Устименко проти України» (заява № 32053/13), що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство прав спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принцип остаточності рішення, згідно з яким жодна із сторін немає права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення ЄСПЛ у справі «Рябих проти Росії» (заява № 52854/99).

В заяві про скасування заочного рішення ОСОБА_1 зазначає, що не була належним чином повідомлена про судові засідання та її права на доступ до правосуддя порушені, що спростовуються матеріалами справи, а тому такі доводи є безпідставними.

Нових обставин, які вплинули б на прийняття рішення, ОСОБА_1 при подачі заяви про перегляд заочного рішення суду не надала, також не надала докази, що розрахунок заборгованості, який наданий суду позивачем, не відповідає умовам договору, який укладений між нею та АТ КБ «Приватбанк».

Враховуючи, що ОСОБА_1 була обізнана про наявність цивільної справи у Хортицькому районному суді, заочне рішення ухвалено Хортицьким районним судом м.Запоріжжя 14.12.2018 року, заявниця звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення лише 26.12.2019 року, тобто протягом року, вона не цікавилася результатами розгляду вказаної справи, поважну причину пропуску строку подачі заяви про скасування заочного рішення не зазначила, тому суд вважає, що клопотання про поновлення строку звернення з заявою про перегляд заочного рішення суду та заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 14.12.2018 року, задоволенню не підлягають.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до ст. 288 ЦПК України, вона може оскаржити заочне рішення суду в загальному порядку.

Керуючись ст. 227, 288 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду із завою про скасування заочного рішення та скасування заочного рішення суду, залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Г.Є.Гнатик