Провадження № 2/369/1319/20
28.02.2020 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Пінкевич Н.С.,
при секретарі Середенко Б.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Софіївсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Леденьов Іван Сергійович про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,-
У вересні 2019 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Софіївсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Леденьов Іван Сергійович про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. В позовній заяві позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дідусь, ОСОБА_3 . За життя склав заповіт на його користь. Однак заповіт не було внесено до Реєстру заповітів. ОСОБА_2 , його мати, написала заяву про відмову від спадщини, а інших спадкоємців немає, тому він є єдиним спадкоємцем. Факт родинних відносин підтверджується: свідоцтвом про народження ОСОБА_1 ; свідоцтвом про розірвання шлюбу ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ; свідоцтвом про шлюб ОСОБА_6 та ОСОБА_4 . Дідусь мешкав все життя у м.Вуглегірськ Донецької області. Позивач проживає та зареєстрований, як внутрішньо переміщена особа у с.Софіївська Борщагівка Києво-Святошинського району Київської області. Дідусь не змінював місце проживання та залишився у м. Вуглегірськ Донецької області, де і помер. Він не звернувся у встановлений законом 6-місячний термін до нотаріуса у зав`язку із тим, що вважав заповіт дійсним, та мав намір вступити у спадкування за заповітом, однак під час оформлення спадщини дізнався, що заповіт не був зареєстрованим у Реєстрі заповітів, тому він був вимушений звернувшись до нотаріуса з заявою на прийняття спадщини за законом після сплину 6 місяців з дня смерті дідуся. Таким чином, у зв`язку з тим, що він з поважних причин пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_3 тому звернувся до суду з даним позовом.
Оригінали документів, копії яких додаються до позовної заяви, наявні у позивача.
Позивач підтверджує той факт, що ним не подано іншої позовної заяви до цих же відповідачів та з тих самих підстав.
Просить встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його дідуся ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, позов підтримав та просив задовольнити в повному обсязі.
Представник відповідача Софіївсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений, відзив до суду не надходив.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена, відзив до суду не надходив.
Приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Леденьов Іван Сергійович в судове засідання не з`явився, про день та час судового засідання повідомлений належним чином, причини його неявки суду невідомі.
Відповідно до вимог ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин суд, враховуючи вимоги ст. 280 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу без участі відповідача та ухвалити по справі заочне рішення.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Відповідно до ст. 80 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.
При розгляді справи судом встановлено, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис №2047 від 08 листопада 2018 року (свідоцтва про смерть НОМЕР_1 від 08.11.2018 року).
Згідно Свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданим відділом реєстрації актів цивільного стану Єнакіївського міського управління юстиції Донецької області від 14 липня 2009 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Згідно Свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданим Києво-Святошинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області від 24 жовтня 2018 року, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5
24 липня 2019 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Леденьова Івана Сергійовича з метою прийняття спадщини, однак з`ясувалося, що пропущений строк для прийняття спадщини. Рекомендовано звернутися до суду.
Згідно ст.ст. 1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ст.1272 ЦК України у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Як роз`яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають.
Статтею 1 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Положеннями ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.
Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.
Ураховуючи вищевикладене, суд вважає, що причини пропуску позивачем строку для своєчасного подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини є поважними, оскільки пов`язані з об`єктивними, непереборними та значущими перешкодами для вчинення цих дій.
Оскільки, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов висновку, про можливість надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини.
На підставі ст.1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 229, ч. 2 ст. 247, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Софіївсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Леденьов Іван Сергійович про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 три місяці додаткового строку, починаючи з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його дідуся ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Заочне рішення може бути переглянуто Києво-Святошинським районним судом Київської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлено 28 лютого 2020 року.

Суддя