Номер провадження: 22-ц/813/3353/20
Головуючий у першій інстанції Бондар В. Я.
Доповідач Сегеда С. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.09.2020 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

Головуючого Сегеди С.М.,

суддів: Гірняк Л.А.,

Цюри Т.В.,

за участю секретаря Ющак А.Ю.,

розглянувши заяву представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - адвоката Левіта Віктора Семеновича про вжиття заходів забезпечення позову та зустрічного забезпечення у цивільній справі № 522/13316/18 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про зобов`язання привести нежитлове приміщення в первісний стан, за апеляційними скаргами ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_4 на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 04 липня 2019 року,

встановив:

27 липня 2018 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в якому просили зобов`язати відповідачів власними силами і за свій рахунок відновити нежитлове приміщення АДРЕСА_1 , згідно до технічного паспорту виготовленого КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості» станом на 09.02.2006 року.

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 04 липня 2019 року позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про зобов`язання привести нежитлове приміщення в первісний стан було задоволено частково (т.1, а.с. 212-214).

Зобов`язано ОСОБА_4 та ОСОБА_5 власними силами і за свій рахунок привести в первісний стан нежитлове приміщення АДРЕСА_2 , згідно до технічного паспорту виготовленого КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості» станом на 09.02.2006 року, шляхом відновлення віконного прорізу, замість улаштованого дверного прорізу в кімнаті №5, площею 10,3 кв.м.

В іншій частині позову - відмовлено.

Не погодившись із вказаним рішенням суду, ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_4 звернулись до суду з апеляційними скаргами (т.1, а.с. 217-233, т.2, а.с. 80-83).

По вказаним апеляційним скаргам було відкрито апеляційне провадження і розгляд справи призначався на 08.07.2020 року, однак із запровадженням карантинних заходів в Україні щодо розповсюдження COVID-19, та у зв`язку з неналежним повідомленням учасників справи про дату, час і місце судового засідання слухання справи відкладено на 27 січня 2021 року на 13:00 год.

Разом з тим, 02 вересня 2020 року на адресу Одеського апеляційного суду від представника позивачів - адвоката Левіта В.С. надійшла заява про вжиття заходів забезпечення позову та зустрічного забезпечення (т.2, а.с. 114-121).

В обґрунтування заяви, представник позивачів послався на те, що шляхом ознайомлення з інтернет-сайтом агенції нерухомості «Атланта» за адресою: https://www.atlanta.ua/objects/show/odessa_n28_66312/ їм стало відомо, що відповідачі, зловживаючи відсутністю судової заборони, намагаються продати спірний об`єкт.

Крім того, шляхом ознайомлення з інтернет-сторінкою за адресою: https://www.olx.ua/obyavlenie/eksklyuziv-shevchenko-romana-karmena-IDHRSD4.html?reason=, їм також стало відомо, що відповідачі, зловживаючи відсутністю судової заборони, продовжують здійснення дій, спрямованих на відчуження спірного об`єкту. Оголошення щодо продажу спірного об`єкту розміщено 30.08.2020 року.

Оскільки рішенням Приморського районного суду м. Одеси по даній справі, позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 задоволено частково, та зобов`язано відповідачів власними силами і за свій рахунок привести в первісний стан нежитлове приміщення АДРЕСА_2 , згідно до технічного паспорту, виготовленого КП «ОМБТІ та РОН» станом на 09.02.2006 року, шляхом відновлення віконного прорізу, замість улаштованого дверного прорізу в кімнаті №5, площею 10,3 кв. м., то рішення суду пов`язує спірний об`єкт безпосередньо із відповідачами.

Таким чином, у разі продажу спірного об`єкту, виконання судового рішення по даній справі буде утрудненим, або стане неможливим.

Також в своїй заяві представник позивачів просив застосувати зустрічне забезпечення, що буде сприяти реалізації такої основної засади цивільного судочинства, як пропорційність (статті 2, 11 ЦПК) та визначити розмір зустрічного забезпечення у розмірі 5000 грн.

У зв`язку з відпусткою головуючого судді Сегеди С.М, та суддів-членів колегії - Цюри Т.В., Гірняк Л.А. до 21.09.2020 року включно, тому питання про забезпечення позову у справі вирішується 23.09.2020 року.

Перевіривши матеріали справи та доводи заявника, апеляційний суд вважає що заява представника позивачів - адвоката Левіта В.С.,в частині забезпечення позову, підлягає задоволенню, виходячиз наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Виходячи з положень ч.2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч.1 ст.150 ППК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії' щодо предмета спору або здійснювати платежі, ю передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання тощо.

Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч.3 ст.150 ЦПК).

Відповідно до ч.1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій по вжиттю судом, на прохання осіб, які беруть участь у справі, передбачених законом заходів, які гарантують в майбутньому реальне виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. По суті забезпечення позову є встановленням судом обмежень суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволення претензій позивача (заявника). Інститут забезпечення позову в цивільному процесі дозволяє гарантувати дійсне і ефективне виконання судового рішення, а тим самим і здійснення реального захисту порушених, оспорюваних і невизнаних прав, свобод та інтересів осіб. Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача.

Згідно із роз`ясненням, яке міститься в п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому, при вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 є власниками квартир у багатоквартирному будинку за адерсою: АДРЕСА_3 .

21.02.2018 року відповідачі набули у власність квартиру АДРЕСА_2 та здійснили її реконструкцію під нежитлове приміщення. Внаслідок реконструкції були здійснені будівельні роботи, а саме:

-знесено всі внутрішні стіни та перегородки в межах вказаної квартири (на теперішній час -приміщення № 1.4);

-у фасадній стіні будинку улаштовано фасадний вхід та прибудований ганок.

Свої позовні вимоги позивачі обгартовували тим, що вказаними діями відповідачі порушили право власності позивачів, що є предметом судового розгляду.

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси по даній справі, позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 задоволено частково, та зобов`язано відповідачів власними силами і за свій рахунок привести в первісний стан нежитлове приміщення АДРЕСА_2 , згідно до технічного паспорту виготовленого КП «ОМБТІ та РОН» станом на 09.02.2006 року, шляхом відновлення віконного прорізу, замість улаштованого дверного прорізу в кімнаті №5, площею 10,3 кв. м., то рішення суду пов`язує спірний об`єкт безпосередньо із відповідачами.

Оскільки позовні вимоги стосуються як спірного об`єкту забудови, так і осіб, якими здійснено перебудову спірного об`єкту, та у разі невжиття заходів забезпечення позову існує реальна загроза ускладнення виконання рішення суду в майбутньому, колегія суддів вважає за доцільне накласти арешт на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_4 , власники ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а також заборонити його відчуження та вчинення будь-якими реєстраторами будь-яких реєстраційних дій стосовно вказаного будинку.

Заява представника позивачів - адвоката Левіта В.С.в частині зустрічного забезпечення позову не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулась із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Відповідно до ч. 5 ст. 154 ЦПК України розмір зустрічного забезпечення визначається судом, з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Оскільки заявником не обґрунтовано, яким чином заходи забезпечення позову можуть завдати відповідачам збитків, а також не обґрунтовано суму такого забезпечення, то в апеляційного суду відсутні встановлені ч. 1 ст. 154 ЦПК України підстави для застосування зустрічного забезпечення.

Керуючись ст.ст. 149, 150 - 154, 381, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд

ухвалив:

Заяву представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - адвоката Левіта Віктора Семеновича про забезпечення позову - задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно, розташоване за адресою: АДРЕСА_4 , власники ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а також заборонити його відчуження та вчинення будь-якими реєстраторами будь-яких реєстраційних дій стосовно вказаного будинку.

Копію ухвали направити для ознайомлення учасникам справи, а також для виконання до Управління Державної реєстрації Юридичного департаменту Одеської міської ради (65009, м. Одеса, вул. Черняховського, 6).

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - адвоката Левіта Віктора Семеновича про застосування заходів зустрічного забезпечення відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Судді Одеського апеляційного суду: С.М. Сегеда

Л.А. Гірняк

Т.В. Цюра