Номер провадження 2/754/3979/20
Справа №754/1384/20
04 вересня 2020 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:
головуючого судді Зотько Т.А.
за участю секретаря судових засідань Ковальової В.О.,
позивача ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Деснянського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, про розірвання договору купівлі - продажу автомобіля та зобов`язання повернути кошти за придбане майно, -
Позивач ОСОБА_1 звернулась до Деснянського районного суду м.Києва з позовом до Деснянського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, про розірвання договору купівлі - продажу автомобіля та зобов`язання повернути кошти за придбане майно.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 06.02.2020 було відкрито провадження та призначено у справі підготовче засідання.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 31.03.2020 року було закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні.
Позивачка в судовому засіданні вимоги позовної заяви підтримала в повному обсязі, надаючи пояснення посилалась на обставини, що викладені в позові.
В судове засідання представник Деснянського РВ ДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ), не з`явився, про розгляд справи повідомлений судом належним чином. 18.06.2020 року від Старшого державного виконавця відділу надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого виконавець просить відмовити в позові, оскільки Державним виконавцем до ДП «Сетам» направлено пакет документів щодо реалізації автомобіля марки CHRYSLER 300 C, д.н. НОМЕР_1 , 2005 року випуску, синього кольору, кузов № НОМЕР_2 , із урахуванням п. 2 Розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 та у відповідності до вимог ЗУ «Про виконавче провадження», а тому вимоги позовної заяви безпідставними та необґрунтованими.
В судове засідання представник Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином. 04.03.2020 від представника надійшов на позовну заяву, згідно якого представник просить відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що Державним виконавцем не було вказано в заявці про наявність арешту у кримінальній справі на підставі постанови № 13/6-4690 від 08.06.2006, тому така інформація не могла бути вказаною у інформації про лот організатором торгів. Крім того, порушене право позивача полягає у Головного слідчого управління Національної поліції України, однак позивач не оскаржує відмову у знятті арешту, а звертаючись до суду з вимогою до державного виконавця про розірвання договору купівлі -продажу, повернення сплачених коштів за лот, а до ДП «СЕТАМ», як організатора торгів - повернути сплачений гарантійний внесок. Разом з тим, порядком реалізації арештованого майна передбачено необхідність повернення гарантійного внеску переможцю торгів після підписання протоколу та акту про проведення електронних торгів лише у разі визнання таких торгів недійсними.
Суд вважав за можливе розглянути справу за відсутності нез"явившихся учасників судового процесу на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи та, враховуючи положення ст.ст. 280-281 ЦПК України постановити заочне рішення у справі, про що в свою чергу не заперечував позивач.
Заслухавши пояснення позивача, повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, судом встановлено наступне.
Згідно зі ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Статтею 15 Цивільного кодексу України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
За результатами проведеного аукціону з реалізації вище зазначеного легкового автомобілю позивачка ОСОБА_4 стала переможцем та придбала вищевказаний транспортний засіб, що підтверджується протоколом про проведення електронних торгів № 282301 від 30.08.2017.
Для участі у торгах позивач сплатила відповідачу гарантійний внесок в розмірі 6740, грн., та додаткову винагороду в розмірі 4010, 05 грн. Грошові кошти за автомобіль сплачені позивачкою в повному обсязі в розмірі 204 264, 25 грн., які перераховані на рахунок органу ДВС, що підтверджується складеним актом від 20.09.2017 та листом Деснянського відділу ДВС від 20.09.2017 року.
05.10.2017 Державним виконавцем Деснянського відділу ДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві була винесена постанова про зняття арешту з майна, якою припинено розшук транспортного засобу придбаного позивачкою, оголошеними постановами ВП №17924296 від 15.03.2010, № 31859016 від 27.03.2012 , № 39377756 від 01.11.2013, який раніше належав боржнику - ОСОБА_2 .
Надалі, як зазначила суду позивачка, вона почала займатись питанням постановки автомобіля на реєстраційний облік, однак звернувшись до територіального сервісного центру № 8044 для реєстрації транспортного засобу- легкового автомобіля CHRYSLER 300 C, д.н. НОМЕР_1 , 2005 року випуску, синього кольору, кузов № НОМЕР_2 дізналась, що на автомобіль накладено арешт на підставі постанови № 13/6-4690 від 08.06.2006 року, винесеної слідчим з ОВС ГСУ МВС України в рамках порушеної, щодо ОСОБА_3 (чоловіка ОСОБА_2 ) кримінальної справи, а тому неможливо здійснити реєстрацію автомобіля та відповідно користуватись ним.
У відповідності до норми 16 Цивільного кодексу України, способами захисту цивільних прав та інтересів судом, зокрема, є визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.
Відповідно до п. 2 розділу 2 Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 в редакції, чинній на час проведення торгів, організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Заявка на реалізацію арештованого майна повинна містити такі дані: повне найменування відділу державної виконавчої служби або прізвище ім`я, по батькові (за наявності) приватного виконавця, виконавчий округ, номер посвідчення приватного виконавця;номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчих проваджень; повні найменування боржника та стягувача, їх адреси, код за ЄДРПОУ - для юридичних осіб; форма реалізації арештованого майна (електронні торги чи торги за фіксованою ціною); вид майна (зазначається відповідно до категорій, які використовуються на Веб-сайті); найменування майна, включаючи назву моделі, модифікації та інші складові найменування, які зазначаються згідно з реєстраційною, технічною та іншою документацією або наявними позначками на самому майні; відомості про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність (додатково зазначається інформація, визначена пунктами 6 - 10 розділу ІІІ цього Порядку); місцезнаходження майна (для нерухомого майна - точна поштова адреса, для рухомого - адреса зберігача); відомості про зберігача майна (найменування, фактична та юридична адреси, телефон, електронна адреса); відомості про чинні обтяження майна, зареєстровані в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек); вартість майна, що передається на реалізацію, визначена відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»; реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби чи приватного виконавця для перерахування коштів;адреса офіційної електронної пошти відділу державної виконавчої служби чи приватного виконавця; фото- та/або відеоматеріали;електронний цифровий або власноручний (у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) підпис начальника відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. В разі якщо заявку на реалізацію арештованого майна подав приватний виконавець, він підписує її самостійно із дотриманням умов, вказаних у цьому пункті.
Відповідно до абз. 4 ч. 4 розділу 2 Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 в редакції, чинній на час проведення торгів, перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).
Таким чином, ДП «Сетам» було розміщено в системі електронних торгів інформацію про майно, яка була зазначена державним виконавцем у заявці на реалізацію арештованого майна.
Відповідно до пункту 1 розділу Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5, електронними торгами електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.
Відповідно до статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи передбачені законодавством особливості щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а отже, є правочином.
Викладене узгоджується з нормами статей 650, 655 та частини 4 статті 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів.
Отже, у відповідності з пунктом 1 частини 2 статті 11 ЦК України між сторонами внаслідок укладення правочину купівлі-продажу виникли відповідні цивільні права та обов`язки.
Враховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами 1-3 та 6 статті 203 ЦК України (частина 1 статті 215 цього Кодексу).
За змістом ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів.
Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі- продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.
Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.
Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням.
Зазначена правова позиція була висловлена у постанові від 22.02.2017 Верховного Суду України у справі № 6-2677цс16 і Суд з нею погоджується.
Позивачка в ході розгляду справи не заявляла вимоги про визнання торгів, проведених 30.08.2017, недійсними.
Зазначений Акт від 20.09.2017 самостійних правових наслідків для позивача не становить. Скасування зазначеного акту не спричиняє в даному випадку захисту та відновлення прав позивача, а відтак позивачкою обрано неналежний спосіб захисту.
Таким чином, суд дійшов висновку, що в позові слід відмовити в повному обсязі оскільки вимога, щодо стягнення грошових коштів є похідною від розірвання договору купівлі - продажу.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 15, 16, 203, 205, 215, 650, 655, 656 ЦК України, Законом України «Про виконавче провадження»,ст.ст. 3, 4, 10, 13, 76-82, 89, 141, 223, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд,-
В задоволенні позову ОСОБА_1 до Деснянського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, про розірвання договору купівлі - продажу автомобіля та зобов`язання повернути кошти за придбане майно - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя: