Справа № 279/3371/19 Головуючий у 1-й інст. Коренюк В. П.
Категорія 36 Доповідач Шевчук А. М.
У Х В А Л А

24 вересня 2020 р. м. Житомир

Житомирський апеляційний суд у складі судді Шевчук А.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 25 жовтня 2019 року

у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Житомиробленерго» в особі Коростенського району електричних мереж до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії,

в с т а н о в и в:

Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 25 жовтня 2019 року позов задоволено.

Не погодившись із вищевказаним рішенням, 29 квітня 2020 року ОСОБА_1 повторно подав апеляційну скаргу, в якій заявив клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 12 травня 2020 року визнано неповажними підстави для поновлення ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 25 жовтня 2019 року. Апеляційну скаргу залишено без руху з наданням строку десять днів з дня вручення копії даної ухвали для подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав його пропуску. Окрім того, апеляційна скарга не відповідала вимогам ст. 356 ЦПК України. Одночасно із цим, в ухвалі також було роз`яснено наслідки, що у разі не подання особою заяви в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, судом буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Зі змісту рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення вбачається, що копію вказаної вище ухвали ОСОБА_1 вручено 19 травня 2020 року (а.с.87). Отже, останнім днем на усунення недоліків скарги було 29 травня 2020 року.

Відповідно до пункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України, у редакції Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX, чинного з 02 квітня 2020 року, «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину".

Разом із цим, 17 липня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню короновірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 2020 року № 731-IX, яким внесено зміни до пункту 3 розділу XII «Прикінцевих положень» Цивільного процесуального кодексу України та викладено його в новій редакції, а саме: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».

Згідно з цим Законом, процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України, у редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Станом на 24 вересня 2020 року ухвала Житомирського апеляційного суду від 12 травня 2020 року не виконана. Також, згідно інформації із автоматизованої системи документообігу Житомирського апеляційного суду, будь-яких заяв чи клопотань від ОСОБА_1 станом на 24 вересня 2020 на адресу суду не надходило, що перешкоджає суду апеляційної інстанції дійти висновку про поважність причин пропуску скаржником строку подачі повторної апеляційної скарги, оскільки відсутні обставини, які б обґрунтовували поважні причини повторного неподання апеляційної скарги в період із 13 грудня 2019 року по 12 березня 2020 року. Інші недоліки не усунуті також.

За таких обставин, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Статтею 9 Конституції України передбачено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

У статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зазначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод представлено право на суд, разом із правом на доступ до суду. Між тим, Європейський суд з прав людини у рішенні від 18 лютого 2011 року в справі «Мушта проти України» зазначив, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватися, зокрема для дотримання правил судової процедури, і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

Відповідно до вимог п.4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

За таких обставин, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст. 358 ЦПК України,

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 25 жовтня 2019 року.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя: