Проваження № 22-ц/824/2879/2020 Доповідач апеляційна інстанція- Савченко С.І.
П О С Т А Н О В А

іменем України

12 березня 2020 року м.Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Савченка С.І.,

суддів Верланова С.М., Мережко М.В.,

за участю секретаря Вергелес О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду м.Києва від 09 жовтня 2019 року у справі за позовомОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Київської міської ради, реєстраційної служби Головного управління юстиції у м.Києві, Печерської районної у м.Києві державної адміністрації, треті особи: приватні нотаріуси Київського міського округу Змисловська Тетяна Василівна, Стрельченко Олена Володимирівна та Литвинова Наталія Михайлівна про визнання недійсними договорів купівлі-продажу, скасування державної реєстрації, витребування майна та визнання права власності на майно за набувальною давністю,-

в с т а н о в и в:

Ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 09 жовтня 2019 року у вказаній справі за заявою відповідача ОСОБА_5 скасовано заходи забезпечення позову у вигляді арешту належної відповідачці квартири АДРЕСА_1 , вжиті по справі ухвалою цього ж суду від 02 серпня 2017 року.

Не погоджуючись із ухвалою, позивач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та прийняти постанову, якою відмовити у задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову, посилаючись на її необгрунтованість, передчасність, порушення судом норм процесуального права. Скарга мотивована тим, що суд не повідомляв його про розгляд заяви відповідачки про скасування заходів забезпечення позову. Вважає, що суд не мав права скасовувати арешт на даній стадії, оскільки він оскаржив ухвалу цього ж суду від 19 липня 2019 року про залишення його позову без розгляду, подавши апеляційну скаргу 30 вересня 2019 року та подав повідомлення про подачу даної скарги і просив суд не розглядати питання зняття арешту.

Відповідачі відзиву на апеляційну скаргу не подали.

Позивач ОСОБА_1 належним чином повідомлений про час розгляду справи, подав заяву про розгляд справи у його відсутність, посилаючись на неможливість залишення ним квартири у зв`язку із постійними спробами його виселити.

- 2 -

Відповідач Печерська районна у м.Києві державна адміністрація повідомлена про час розгляду справи, подала заяву про розгляд справи у відсутність її представника.

Відповідачі Київська міська рада, реєстраційна служба Головного управління юстиції у м.Києві та треті особи: приватні нотаріуси Київського міського округу Змисловська Тетяна Василівна, Стрельченко Олена Володимирівна та Литвинова Наталія Михайлівна належним чином повідомлені про час розгляду справи, що стверджується рекомендованими повідомленнями про вручення судових повісток, до суду не з`явилися, причин неявки не повідомили, що згідно ч.2 ст.372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи.

Суд неодноразово повідомляв відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про розгляд справи (30 січня, 20 лютого та 12 березня 2020 року). Згідно відміток пошти ОСОБА_5 вибула і за вказаною адресою не проживає (а.с.177,181,203), відповідачі ОСОБА_4 та ОСОБА_3 за місцем проживання відсутні (а.с.199,201), відповідач ОСОБА_2 не повідомлений з інших причин.

За таких обставин відповідно до приписів ч.11 ст.128 ЦПК України, суд викликав відповідачів до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України (а.с.208-209).

Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення з таких підстав.

Відповідно до вимог ст.263 ЦПК України судове рішення повинно грунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Зазначеним вимогам оскаржувана судова ухвала не відповідає.

Судом встановлено, що в провадженні Печерського районного суду м.Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Київської міської ради, реєстраційної служби Головного управління юстиції у м.Києві, Печерської районної у м.Києві державної адміністрації про визнання недійсними договорів купівлі-продажу, скасування державної реєстрації, витребування майна та визнання права власності на майно за набувальною давністю.

В порядку забезпечення позову за заявою ОСОБА_1 . Печерськийрайонний суд м.Києва своєю ухвалою від 02 серпня 2017 року наклав арешт на нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 , яка зареєстрована за відповідачкою ОСОБА_5 на пдставі договору купівлі-продажу від 23 червня 2017 року.

Ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 19 липня 2019 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду, дана ухвала оскаржена і не набрала законої сили.

Ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 09 жовтня 2019 року за заявою відповідачки ОСОБА_5 скасовано заходи забезпечення позову у справі та знято арешт з квартири АДРЕСА_1 .

Скасовуючиаючи заходи забезпечення позову, суд першої інстанції обгрунтовував свої висновки тим, що позов ОСОБА_1 залишено без розгляду, що у свою чергу згідно ч.9 ст.158 ЦПК України є підставою для суасвання заходів забезпечення позову.

Проте, колегія суддів не може погодитися з такими висновками суду, поскільки вони є передчасними та зроблені з порушенням норм процесуального права.

- 3 -

Відповідно до приписів ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи, а клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні.

Згідно п.1 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи у разі неявки в судове засідання однієї учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Колегією суддів встановлено, що заява про скасування заходів забезпечення позову розглянута судом першої інстанції у відсутність позивача ОСОБА_1 , який не був належним чином повідомлений про дату і час розгляду, що свідчить про порушення судом норм процесуального права.

Згідно положень ч.1 ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення є в тому числі порушення норм процесуального права.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обгрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

З огляду на приписи п.3 ч.3 ст.376 ЦПК України колегія суддів приходить до висновку про наявність передбачених законом обов`язкових підстав для скасування ухвали суду першої інстанції, оскільки суд допустив порушення норм процесуального права, розглянувши справу у відсутність позивача ОСОБА_1 , який не повідомлений належним чином про дату, час і місце засідання суду і який обгрунтовує свою апеляційну скаргу такими обставинами.

При цьому, колегія суддів враховує, що належне повідомлення сторони про розгляд справи є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій принципу рівності сторін, що передбачено статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і про що неодноразово вказував у своїх рішенням Європейський суд з прав людини. Зокрема у справі «Лопушанський проти України» у зв`язку із розглядом справи у відсутність відповідача, який не був належно повідомлений, суд констатував, що не було дотримано принципу рівності сторін, гарантованого п.1 ст.6 Конвенції.

Окрім того, колегія суддів прийшла до висновку про передчасність даної ухвали з огляду на те, що постановою Київського апеляційного суду від 30 січня 2020 року ухвала Печерського районного суду м.Києва від 19 липня 2019 року про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду скасована, а справа направлена для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, невідповідність висновків суду, обставинам справи, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

З викладених вище підстав ухвала суду підлягає до скасування зухваленням нового рішення.

Згідно положень ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову

- 4 -

з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи (ч.1). У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи (ч.7). Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення (ч.8). У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову (ч.9). У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду (ч.10).

Вирішуючи заяву відповідачки ОСОБА_5 про скасування заходів забезпечення позову колегія суддів вважає, що заява не підлягає до задоволення, оскільки ухвала суду першої інстанції про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду, яка слугувала правовою підставою для скасування заходів забезпечення позову, скасована апеляційним судом, а справа направлена для продовження розгляду.

Наведене у свою чергу свідчить про те, що спір між сторонами не вирішено і підстави для скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 02 серпня 2017 року, віддсутні.

При цьому колегія суддів враховує, що згідно ч.6 ст.158 ЦПК України відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Водночас, колегія суддів не знаходить підстав для направлення справи в цій частині для продовження розгляду, як про це просить позивач, оскільки цивільне процесуальне законодавство передбачає направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції виключно у випадку скасування ухвали, що перешкоджає подальшому провадженню у справі. Оскаржувана ухвала не відноситься до таких ухвал, бо не перешкоджає подальшому провадженню, а тому апеляційний суд в такому випадку згідно ст.376 ЦПК України ухвалює нове рішення.

Керуючись ст.ст.259, 374, 376, 381 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволити частково.

Ухвалу Печерського районного суду м.Києва від 09 жовтня 2019 року скасувати і ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_5 про скасування заходів забезпечення позову.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів. У випадку проголошення лише вступної і резолютивної частини, цей строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Головуючий

Судді: