КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

6 травня 2020 року суддя Київського апеляційного суду Шахова О.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Київської міської ради, поданою її представником Хрущ Антоніною Павлівною , на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 28 жовтня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради, Комунального підприємства з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-Сервіс» про визнання членом сім`ї наймача квартири та визнання наймачем квартири, -

В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 28 жовтня 2019 року позов ОСОБА_2 задоволено частково. Визнано за ОСОБА_2 право користування житловим приміщенням - двокімнатною квартирою за адресою: АДРЕСА_1 .

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції представник відповідача Київської міської ради - Хрущ А.П. 24 квітня 2020 року подала апеляційну скаргу.

Проте, апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду Київським апеляційним судом, виходячи з наступного.

В апеляційній скарзі представник КМР просила відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги.

В обґрунтування клопотання посилалася на те, що Департаменту будівництва та житлового забезпечення було доручено представництво інтересів Київської міської ради на підставі підпункту 6.4. пункту 6 Положення про Департамент будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 10 червня 2003 року №1000.

Вказувала, що Департамент будівництва та житлового забезпечення апеляційну скаргу направив на погодження та забезпечення сплати судового збору до Київської міської ради, проте на момент подання даної апеляційної скарги платіжне доручення про сплату судового збору не надійшло до Департаменту.

Зазначала, що відповідно до Бюджетного кодексу України Київська міська рада відноситься до бюджетних установ, які є не прибутковими, а тому на підставі ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» просив відстрочити Київській міській раді сплату судового збору.

Вважаю, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч.ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд, у порядку передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Аналогічні вимоги зазначені і у ст.8 Закону України «Про судовий збір», а саме, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тобто вказаними нормами законодавства визначена виключна підстава для звільнення, зменшення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору - незадовільний майновий стан сторони.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» та ст.136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Пунктом 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

У зв`язку з цим обставини, пов`язані з тим, що на момент подачі апеляційної скарги платіжне доручення про сплату судового збору не надійшло до Департаменту будівництва та житлового забезпечення та тим, що бюджетні установи (КМР) є неприбутковими, не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення такої сплати судового збору Київської міської ради.

Крім того доказів на підтвердження того, що майновий стан КМР перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору не надано.

Враховуючи вищевикладене, посилання представника КМР не може вважатись достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, а тому вважаю, що підстави для задоволення клопотання відсутні.

Оскільки представнику КМР - Хрущ А . П. відмовлено у задоволенні клопотання про відстрочення від сплати судового збору, апеляційна скарга Київської міської ради на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 28 жовтня 2019 року підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків вказаної апеляційної скарги.

Згідно з п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду сплачується 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Оскільки КМР оскаржує рішення в частині задоволених позовних вимог за одну немайнову вимогу, то оплаті підлягає судовий збір у розмірі 1057, 20 грн (704,80х150%).

За правилом ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Стаття 185 ЦПК України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України,-

УХВАЛИЛА:

У задоволенні клопотання представника Київської міської ради - Хрущ Антоніни Павлівни про відстрочення сплати судового збору за подачу апеляційної скарги - відмовити.

Апеляційну скаргу Київської міської ради, подану її представником Хрущ Антоніною Павлівною , на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 28 жовтня 2019 року - залишити без руху.

Надати представнику КМР - Хрущ А.П. строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, а саме для сплати судового збору за подачу апеляційної скарги в сумі 1057 грн. (одна тисяча п`ятдесят сім) грн. 20 коп.

Оплату судового збору провести за реквізитами: отримувач коштів: УК у Солом`янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812, рахунок отримувача: UA0026010 , Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998).

На підтвердження сплати судового збору надати оригінал квитанції про оплату або документ, що свідчить про звільнення від сплати судового збору.

Роз`яснити, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Шахова О.В.