Справа № 214/2175/20
2/214/1778/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2020 року суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Ткаченко А.В., дослідивши матеріали цивільної справи №214/2175/20 за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), яка діє від імені малолітнього позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ) про визначення часток в праві спільної сумісної власності та визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_2 звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить суд визначити для ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 частки у праві спільної сумісної власності на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_3 , визнавши, що ОСОБА_3 належить право власності на Ѕ частину вказаної квартири, й ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 за життя належало право власності на Ѕ частинку вказаної квартири, та визнати за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 право власності на Ѕ частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Однак, ознайомившись із змістом та формою позовної заяви, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених в ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а саме.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В свою чергу, відповідно до вимог ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Із змісту позовної заяви слідує, що позивач просить визначити для ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 по 1/2 частці у праві спільної сумісної власності на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_3 , як на таку, що набута ними в зареєстрованому шлюбі. Крім того, зазначає, що окрім позивача, за заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 звернулася її донька ОСОБА_4 .

Однак всупереч ч.5 ст.177 ЦПК України доказів в підтвердження факту знаходження ОСОБА_3 та ОСОБА_5 в зареєстрованому шлюбі на момент набуття ОСОБА_3 права власності на майно позивач не надає. Крім того позивачем не надано доказів в підтвердження звернення ОСОБА_4 з заявою про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_5 . При цьому, клопотання про витребування доказів позивач не заявив.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з тексту позовної заяви, в ній поєднано вимоги майнового характеру (про визнання права власності), та вимоги немайнового характеру (про визначення часток у праві спільної сумісної власності).

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно ст. 4 цього ж Закону, за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати 840, 80 грн. та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати 10510 грн. та за подання позовної заяви немайнового характеру 0,4 розміру мінімальної заробітної плати 840,80 грн.

За таких обставин судовий збір має становити: 840,80 грн. за вимогами немайнового характеру про визначення часток у праві спільної сумісної власності, а за вимогами майнового характеру визначитися в залежності від ціни позову.

Але, позивачем при подачі позову було оплачено судовий збір лише у розмірі 840,80 грн., тобто за одну вимогу немайнового характеру, а ціна позову визначена у розмірі 67500 грн.

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимоги майнового характеру про визнання права власності, виходячи з визначеної ціни позову на відповідний рахунок із зазначенням необхідних реквізитів.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, враховуючи вимоги ст. ст. 177, 185, 306, 307 ЦПК України, суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє від імені малолітнього позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення часток в праві спільної сумісної власності та визнання права власності, слід залишити без руху.

Керуючись ст. ст. 177, 185, 258, 260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє від імені малолітнього позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення часток в праві спільної сумісної власності та визнання права власності залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, що не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання ним вимог, викладених в ухвалі, заява вважається неподаною і повертається позивачу. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає

Суддя А.В. Ткаченко