Справа пр. №2/756/2273/20
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 вересня 2020 року Оболонський районний суд міста Києва в складі:
головуючого - судді Андрейчука Т.В.,
за участю секретаря судового засідання - Лісовенка О.О.,
учасники справи:
представник позивача - ОСОБА_1 ,
розглянувши у загальному позовному провадженні у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Оболонська районна в м. Києві державна адміністрація, про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів, -
У жовтні 2019 року позивач ОСОБА_2 звернулася до Оболонського районного суду м. Києва у порядку цивільного судочинства з позовом до відповідачів ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Оболонська районна в м. Києві державна адміністрація, про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів.
Свої позовні вимоги ОСОБА_2 обґрунтовувала тим, що вона перебувала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем ОСОБА_3 .
Відповідачем було усиновлено доньку позивача ОСОБА_4 .
Позивач стверджувала, що ОСОБА_3 не бере участі у матеріальному забезпеченні усиновленої, не цікавиться нею, її розвитком та навчанням.
ОСОБА_2 зазначила, що дитина постійно мешкає з нею, вона змушена самостійно матеріально забезпечувати доньку, дбати про її фізичний та духовний розвиток.
Покликаючись на те, що відповідач ОСОБА_3 ухиляється від виконання батьківських обов`язків, позивач просила суд позбавити його батьківських прав відносно неповнолітньої ОСОБА_4 та стягнути з нього аліменти на утримання дитини у розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу) відповідача щомісячно, починаючи з дня звернення до суду з позовом і до досягнення дитиною повноліття.
Відповідач відзив на позовну заяву ОСОБА_2 до суду не подав.
У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги свого довірителя, просив їх задовольнити в повному обсязі.
Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлявся, про причини неявки в судове засідання суд не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності до суду не подав.
За таких обставин та за відсутності заперечень представника позивача суд ухвалив провести заочний розгляд справи.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, третя особа про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, надіслала до суду клопотання про розгляд справи за відсутності її представника.
Суд, заслухавши вступне слово представника позивача, дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, дійшов такого висновку.
ІНФОРМАЦІЯ_1 у ОСОБА_2 народилася донька ОСОБА_5 . Батьком дитини є ОСОБА_6 .
Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 08 квітня 2008 року у справі №2-1705/08 ОСОБА_6 позбавлено батьківських прав відносно його доньки ОСОБА_5 (а. с. 10).

27 жовтня 2007 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було укладено шлюб, зареєстрований у Центральному відділі реєстрації шлюбів м. Києва з Державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис №3824.

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 20 травня 2011 року у справі №2-о-141/11 задоволено заяву ОСОБА_3 та надано згоду на усиновлення ним неповнолітньої ОСОБА_5 (а. с. 12). Цим же рішенням суду внесено зміни до актового запису про народження дитини, змінено прізвище дитини на " ОСОБА_7 ", а по батькові на " ОСОБА_8 " (а. с. 13).

Згідно з ч. 1 ст. 232 СК України з моменту здійснення усиновлення припиняються особисті та майнові права і обов`язки між батьками та особою, яка усиновлена, а також між нею та іншими її родичами за походженням. При усиновленні дитини однією особою ці права та обов`язки можуть бути збережені за бажанням матері, якщо усиновлювачем є чоловік, або за бажанням батька, якщо усиновлювачем є жінка.

З моменту усиновлення виникають взаємні особисті немайнові та майнові права і обов`язки між особою, яка усиновлена (а в майбутньому - між її дітьми, внуками), та усиновлювачем і його родичами за походженням. Усиновлення надає усиновлювачеві права і накладає на нього обов`язки щодо дитини, яку він усиновив, у такому ж обсязі, який мають батьки щодо дитини. Усиновлення надає особі, яку усиновлено, права і накладає на неї обов`язки щодо усиновлювача у такому ж обсязі, який має дитина щодо своїх батьків (ч. ч. 3-5 ст. 232 СК України).

За рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 03 грудня 2012 року у справі №2605/17192/12 шлюб, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , було розірвано (а. с. 14).

За приписами ч. ч. 2, 3 ст. 150 СК України, які кореспондуються з положеннями абз. 1 ст. 12 Закону України "Про охорону дитинства", батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя.

Ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом (ч. 4 ст. 155 СК України).

Ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.

Ст. 164 СК України передбачено, що мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він: 1) не забрали дитину з пологового будинку або з іншого закладу охорони здоров`я без поважної причини і протягом шести місяців не виявляли щодо неї батьківського піклування; 2) ухиляються від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини; 3) жорстоко поводяться з дитиною; 4) є хронічними алкоголіками або наркоманами; 5) вдаються до будь-яких видів експлуатації дитини, примушують її до жебракування та бродяжництва; 6) засуджені за вчинення умисного злочину щодо дитини. Тобто, перелік підстав позбавлення батьківських прав є вичерпним.

За положеннями ч. 1 ст. 242 СК України, якщо усиновлювач був записаний матір`ю, батьком усиновленої ним дитини, він може бути позбавлений батьківських прав за наявності підстав, встановлених у ст. 164 цього Кодексу.

Неповнолітня ОСОБА_4 мешкає з матір`ю за адресою: АДРЕСА_1 (а. с. 19, 20) та навчається у Спеціалізованій школі №211 Оболонського району м. Києва (а. с. 23).

Вихованням ОСОБА_4 займається виключно її мати ОСОБА_2 , саме вона приймає участь у виховному та навчальному процесі. Усиновлювач дитини - ОСОБА_3 навчанням ОСОБА_4 не цікавиться, школу не відвідує. Указані обставини підтверджуються характеристикою учениці Спеціалізованої школи №211 Оболонського району м. Києва ОСОБА_4 (а. с. 23).

Також матір неповнолітньої ОСОБА_4 піклується про стан здоров`я доньки, натомість усиновлювач дитини її здоров`ям не цікавиться. Ці обставини засвідчуються довідкою від 11 жовтня 2019 року, виданою філією №5 комунального підприємства "Центр первинної медико-санітарної допомоги №1" Оболонського району м. Києва (а. с. 24).

Позивач змушена самостійно матеріально забезпечувати доньку, дбати про її фізичний та духовний розвиток. Усиновлювач неповнолітньої ОСОБА_4 ухиляється від обов`язку її утримувати, не піклується про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя.

Наведені обставини, на думку суду, свідчать про те, що ОСОБА_3 ухиляється від виконання батьківських обов`язків стосовно усиновленої ОСОБА_4 .

Орган опіки та піклування Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації у своєму висновку від 02 березня 2020 року №104-1968 вважає за доцільне позбавити ОСОБА_3 батьківських прав відносно усиновленої ним ОСОБА_4 (а. с. 45-46).

Зважаючи на викладене, повно та всебічно дослідивши обставини справи, оцінивши зібрані докази у сукупності, ураховуючи те, що позбавлення батьківських прав є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують своїх батьківських обов`язків, суд приходить до висновку про необхідність позбавити ОСОБА_3 батьківських прав відносно неповнолітньої ОСОБА_4 .

Нормою ч. 3 ст. 166 СК України передбачено, що при задоволенні позову щодо позбавлення батьківських прав суд одночасно приймає рішення про стягнення аліментів на дитину. У разі якщо мати, батько або інші законні представники дитини відмовляються отримувати аліменти від особи, позбавленої батьківських прав, суд приймає рішення про перерахування аліментів на особистий рахунок дитини у відділенні Державного ощадного банку України та зобов`язує матір, батька або інших законних представників дитини відкрити зазначений особистий рахунок у місячний строк з дня набрання законної сили рішенням суду

За приписами ч. 1 та ч. 2 ст. 27 Конвенції про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року №78-ХІІ, держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батько (-ки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Згідно з ч. 1 ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

За положеннями ч. 1 ст. 183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.

Ч. 1 ст. 182 СК України передбачено, що при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.

ОСОБА_3 є чоловіком працездатного віку, відомостей про незадовільний стан його здоров`я відповідачем суду не надано.

Не наведено відповідачем і доказів, які б засвідчували, що у нього є інші неповнолітні діти, окрім ОСОБА_4 , або на його утриманні перебувають непрацездатні особи.

Враховуючи обставини, викладені у ч. 1 ст. 182 СК України, виходячи з принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини, суд приходить до висновку про те, що розмір аліментів, які підлягають стягненню з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 на утримання неповнолітньої ОСОБА_4 , має становити 1/4 частину всіх видів заробітку (доходу) відповідача щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, оскільки, на думку суду, саме такий розмір щомісячного грошового забезпечення з урахуванням грошового забезпечення, яке повинна надавати на утримання дитини її мати ОСОБА_2 , є необхідним та достатнім для забезпечення потреб дитини, її фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд присуджує з відповідача на користь позивача судовий збір у сумі 768,40 грн. Також стягує з ОСОБА_3 в дохід держави судовий збір у сумі 768,40 грн.

Керуючись ст. ст. 5, 12, 13, 81, 141, 259, 263, 264, 265, 280, 281, 282 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Оболонська районна в м. Києві державна адміністрація, про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів - задовольнити.

Позбавити ОСОБА_3 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ; паспорт серії НОМЕР_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків - невідомий) батьківських прав відносно неповнолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Стягнути з ОСОБА_3 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ; паспорт серії НОМЕР_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків - невідомий) на користь ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 ) аліменти на утримання неповнолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу) відповідача щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 28 жовтня 2019 року і до досягнення дитиною повноліття.

Стягнути з ОСОБА_3 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ; паспорт серії НОМЕР_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків - невідомий) на користь ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 ) судовий збір у сумі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 (сорок) копійок.

Стягнути з ОСОБА_3 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ; паспорт серії НОМЕР_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків - невідомий) в дохід держави судовий збір у сумі 768 (сімсот шістдесят вісім) гривень 40 (сорок) копійок.

Допустити негайне виконання рішення в частині стягнення аліментів в межах суми платежу за один місяць.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т.В. Андрейчук

Повний текст рішення виготовлено 18 вересня 2020 року