12.05.2020 Справа № 469/1452/17
6/469/1/20
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 травня 2020 року смт.Березанка
Березанський районний суд Миколаївської області у складі:
головуючого судді Гапоненко Н.О.
за участю секретаря судового засідання Потриваєвої М.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Березанка справу за заявою Публічного акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" про зміну способу і порядку виконання рішення, -
в с т а н о в и в:
Заявник 17 жовтня 2017 року звернувся до суду із вказаною заявою, у подальшому уточненою заявою від 23 січня 2020 року, у якій зазначав, що на підставі ухвали Апеляційного суду Миколаївської області від 07 липня 2017 року Березанським районним судом Миколаївської області 19 липня 2017 року видано виконавчий лист у справі №469/1626/16-ц про стягнення з Березанського РВ ДВС ГТУЮ у Миколаївській області на користь ПАТ «Державний ощадний банк України» судового збору у сумі 800 грн.
11 вересня 2017 року вказаний виконавчий лист заявником направлено для виконання до Головного управління Державної казначейської служби України у Миколаївській області, яким виконавчий документ повернуто заявнику без виконання у зв`язку з відсутністю в органах казначейства рахунків боржника, з яких можливо провести безспірне списання коштів, так як фінансування Березанського РВ ДВС здійснюється через ГТУЮ у Миколаївській області.
Тому заявник просив змінити спосіб і порядок виконання ухвали апеляційного суду Миколаївської області від 07 липня 2017 року у справі №469/1626/16-ц, стягнути з Березанського РВ ДВС ГТУЮ в Миколаївській області на користь ПАТ «Державний ощадний банк України» судовий збір у сумі 800 грн. шляхом стягнення вказаних коштів з рахунків ГТУЮ в Миколаївській області.
23 жовтня 2017 року судом відкрито провадження у справі за правилами ЦПК України (2004 року).
У зв"язку із касаційним переглядом судових рішень у справі № 469/1626/16-ц заяву розглянуто після повернення справи з касаційної інстанції.
Представник заявника у судове засідання не з`явився, надав заяву про підтримання заявлених вимог та розгляд справи за його відсутності.
Представник Березанського РВ ДВС ГТУЮ у Миколаївській області (на час постановлення ухвали - Березанського РВ ДВС Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса)) Осадча А.С. у судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи без участі представника відділу державної виконавчої служби.
За змістом ч.2 ст.128, ч.2 ст.435 ЦПК України, явка учасників справи у судове засідання щодо розгляду заяви про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є не обов`язковою, тому судове засідання проведено без участі осіб, що не з"явилися.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до ч.1 ст.18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.
Судом встановлено, що ухвалою апеляційного суду Миколаївської області від 07 липня 2017 року у справі № 469/1626/16-ц за скаргою Публічного акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" про визнання бездіяльності державного виконавця Березанського РВ ДВС ГТУЮ у Миколаївській області неправомірною та скасування постанови державного виконавця апеляційну скаргу банку задоволено частково; ухвалу Березанського районного суду Миколаївської області від 24 квітня 2017 року в частині вимог про визнання бездіяльності неправомірною скасовано та постановлено в цій частині нову, якою скаргу банку задоволено; визнано неправомірною бездіяльність державного виконавця Березанського РВ ДВС ГТУЮ у Миколаївській області щодо незупинення виконавчого провадження №46119229 у зв`язку зі смертю боржника та стягнуто з Березанського РВ ДВС ГТУЮ у Миколаївській області на користь Публічного акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" 800 грн. судового збору.
Постановою Верховного Суду від 02 жовтня 2019 року ухвалу апеляційного суду Миколаївської області від 07 липня 2017 року залишено без змін.
19 липня 2017 року Березанським районним судом Миколаївської області видано виконавчий лист у справі 469/1626/16-ц про стягнення з Березанського РВ ДВС ГТУЮ у Миколаївській області на користь Публічного акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" 800 грн. судового збору.
08 вересня 2017 року АТ «Державний ощадний банк України" вказаний виконавчий документ направлено на виконання до Головного управління Державної казначейської служби України у Миколаївській області.
Як вбачається з повідомлення №12-11/6137 від 13 вересня 2017 року Головного управління Державної казначейської служби України у Миколаївській області, виконавчий лист повернуто АТ «Державний ощадний банк України" без виконання та проінформовано про неможливість його виконання з тих підстав, що боржнику в органах Казначейства не відкрито рахунки, з яких можливо провести списання коштів, та що фінансування Березанського РВ ДВС ГТУЮ у Миколаївській області здійснюється через Головне територіальне управління юстиції у Миколаївській області.
Отже, рішення в частині стягнення судового збору на користь АТ «Державний ощадний банк України" не виконане та його виконання у спосіб, зазначений судом, є неможливим.
Згідно з ч.ч.1, 3 ст.435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.
Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.
Відповідно до частини третьої статті 33 Закону України "Про виконавче провадження" за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення або роблять його неможливим, сторони, а також виконавець за заявою сторін або державний виконавець з власної ініціативи у випадку, передбаченому Законом України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень", мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про встановлення або зміну способу і порядку виконання рішення..
Згідно з п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 26.12.2003 року «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження», при вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або заміну способу й порядку його виконання суду потрібно мати на увазі, що їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).
Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, висловленій в постанові від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1829цс15, поняття «спосіб і порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке розраховане на виконавче провадження. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем. Спосіб виконання судового рішення - це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, встановленого статтею 16 ЦК України. Під зміною способу виконання рішення суду слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у спосіб, раніше встановлений.
На підставі ч. 2 ст.6 Закону України "Про виконавче провадження" рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.
Пунктом 9 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України установлено, що до законодавчого врегулювання безспірного списання коштів бюджету та відшкодування збитків, завданих бюджету, рішення суду про стягнення (арешт) коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) виконується виключно Казначейством України; зазначені рішення передаються до Казначейства України для виконання; безспірне списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) здійснюється Казначейством України у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, за черговістю надходження таких рішень, щодо видатків бюджету - в межах відповідних бюджетних призначень та наданих бюджетних асигнувань.
Відповідно до п.24 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевого бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2011 р. №845 (далі Порядок), стягувачі, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів з рахунків боржника, подають до органу Казначейства, в якому обслуговується боржник (відкриті рахунки), або за його місцезнаходженням документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку.
Якщо боржник обслуговується централізованою бухгалтерією, зазначені документи подаються до органу Казначейства, в якому відкрито рахунки відповідної бюджетної установи, при якій створена така централізована бухгалтерія (далі - централізоване обслуговування боржника).
Відповідно до п.2 Порядку, боржники - визначені в рішенні про стягнення коштів державні органи, розпорядники бюджетних коштів (бюджетні установи), а також одержувачі бюджетних коштів в частині здійснення передбачених бюджетною програмою заходів, на які їх уповноважено, які мають відкриті рахунки в органах Казначейства, крім рахунків із спеціальним режимом використання.
Згідно з п.3 Порядку, рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів до органів Казначейства (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників - у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).
Згідно з п.26 Порядку, безспірне списання коштів з рахунків розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів, на яких обліковуються кошти загального та спеціального фондів відповідного бюджету, здійснюється в межах бюджетних асигнувань, передбачених у затвердженому кошторисі або плані використання бюджетних коштів, та у разі наявності на його рахунках для обліку відкритих асигнувань (залишків коштів на рахунках).
Безспірне списання коштів з рахунків бюджетних установ у частині власних надходжень здійснюється безпосередньо із загальної суми залишку надходжень на відповідному рахунку за визначеним кодом економічної класифікації видатків бюджету з урахуванням вимог пункту 28 цього Порядку.
Судові витрати, штрафні санкції безспірно списуються за відповідним кодом економічної класифікації видатків бюджету. У разі коли у затвердженому кошторисі або плані використання бюджетних коштів розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів зазначений код не передбачений або за таким кодом до кінця бюджетного періоду сума бюджетних асигнувань менша, ніж сума списання, або відсутні відкриті асигнування (залишки коштів на рахунках), безспірне списання судових витрат, штрафів здійснюється за кодом економічної класифікації видатків бюджету, за яким здійснюється стягнення коштів з рахунків розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів.
Безспірне списання коштів з рахунків підприємств, установ, організацій здійснюється безпосередньо із загальної суми залишку коштів на рахунку.
Орган Казначейства здійснює безспірне списання коштів, що обліковуються на рахунку бюджетної установи, яка здійснює централізоване обслуговування боржника, у межах відповідних бюджетних асигнувань з урахуванням положень пункту 25 цього Порядку.
Відповідно до ч.1 ст.44 Закону України "Про виконавче провадження" органи державної виконавчої служби мають рахунки в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, а також рахунки, у тому числі в іноземній валюті, в державних банках для зарахування коштів виконавчого провадження, обліку депозитних сум і зарахування стягнутих з боржників коштів та їх виплати стягувачам.
Згідно з відомостями Єдиного реєстру розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів, до нього внесено відомості про Південне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м.Одеса), Березанський РВ ДВС до вказаного реєстру не внесений.
За таких обставин суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення заяви, оскільки судом встановлено існування обставин, що роблять неможливим виконання судового рішення.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.258-260, 435 ЦПК України, суд -
п о с т а н о в и в:
Заяву задовольнити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Миколаївського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення її повного тексту.
Відповідно до пункту 3 розділу ХІІ "Прикінцеві положення" ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.
Дата складення повного тексту ухвали 12 травня 2020 року.
Суддя: