Справа № 587/2447/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 березня 2020 року Сумський районний суд Сумської області під головуванням судді Степаненка О.А., при секретарі Домненко Н.І., представника відповідача Чеботарьова О.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ПАТ «Страхова компанія «Уніка» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо транспортної пригоди,
19 листопада 2019 року до суду надійшла позовна заява ПАТ «СК «Уніка» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.
Згідно ухвали Сумського районного суду Сумської області від 22 листопада 2019 року вищевказана справа була призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.
Під час розгляду вказаної справи, в порядку ст. 19, ч. 5 ст.274, ч.6 ст. 277 ЦПК України, суд ухвалив провести розгляд справи за правилами загального позовного провадження. В цьому разі розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі та повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.
11 лютого 2020 року представник позивача ОСОБА_2 заявив клопотання про залишення позову без розгляду, оскільки позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи. Свою заяву мотивував тим, що за правилами загального позовного провадження представництво в суді може вести лише адвокат. За наявними даними позовна заява ПАТ «Страхова компанія «Уніка» підписана представником - Некряч А.В., який згідно даних Єдиного реєстру адвокатів України не є адвокатом.
Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Відповідно до частини першої статті 58 Цивільного процесуального кодексу України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.
Відповідно до положень п. 11 Перехідних положень до Конституції України (в редакції від 30 вересня 2016 року) представництво відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 та ст. 131-2 Конституції може здійснюватися виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.
Згідно ч. 1 ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.
Згідно ч. 1 ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема, складати заяви, скарги, клопотання, інші правові документи та подавати їх у встановленому законом порядку.
Повноваження адвоката як представника підтверджується довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність». (ч. 4 с. 62 Цивільного процесуального кодексу України).
Згідно із ч. 1 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 18.10.2018 року у справі № 811/1507/18.
Верховний Суд зазначив, що змінами, внесеними до КАС Законом № 309-IX розширено перелік випадків самопредставництва юридичної особи, суб`єкта владних повноважень і визначено, що «юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені» та визначено перелік документів, що можуть підтвердити відповідні повноваження: закон, статут, положення, трудовий договір (контракт).
Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень) без додаткового уповноваження, тобто дане тлумачення не стосується просто довіреності на представництво інтересів.
Як вбачається з матеріалів справи, позовна заява підписана представником позивача за довіреністю ОСОБА_3 . На підтвердження повноважень на підписання позовної заяви, останнім надано копію довіреності. Свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю чи ордера ОСОБА_3 не надано.
На підставі вищевикладеного, суд вважає за необхідне задовольнити заяву представника відповідача, та залишити позовну заяву без розгляду, оскільки позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи (п.2 ч.1 ст. 257 ЦПК України).
Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України,
Залишити без розгляду позовну заяву ПАТ «Страхова компанія «Уніка» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо транспортної пригоди, роз`яснивши позивачу право повторного звернення у відповідності до ч. 2 ст. 257 ЦПК України.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити ухвалу суду шляхом подання апеляційної скарги до Сумського апеляційного суду через Сумський районний суду Сумської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.А.Степаненко