КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа 761//3583/20 Головуючий у І-й інстанції - Макаренко І.О.
апеляційне провадження № 22-ц/824/7213/2020 Доповідач Заришняк Г.М.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2020 року Київський апеляційний суд в складі суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого - Заришняк Г.М.

Суддів - Мараєвої Н.Є., Рубан С.М.

розглянув у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою Дробчак Людмили Володимирівни , діючої в інтересах ОСОБА_2 , на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 07 лютого 2020 року в справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Депт Фінанси» про звільнення майна з під арешту та припинення обтяження,-

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 07 лютого 2020 року позовну заяву ОСОБА_2 до ТОВ «ФК «Депт Фінанси» про звільнення майна з під арешту та припинення обтяження - визнано неподаною та повернуто позивачеві.

В апеляційній скарзі Дробчак Л.В. , діюча в інтересах ОСОБА_2 , посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

За змістом ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 квітня 2020 року дану справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження згідно ч.2 ст. 369 ЦПК України.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність й обґрунтованість постановленої ухвали суду в цій частині, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви ОСОБА_2 до ТОВ «ФК «Депт Фінанси» про звільнення майна з під арешту та припинення обтяження, суд першої інстанції виходив з того, що до позовної заяви не додано належних та допустимих доказів, які б підтверджували повноваження представника позивача на право підписання позовної заяви від імені ОСОБА_2 .

Колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду, виходячи з наступного.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Як вбачається з матеріалів справи, Дробчак Л.В. , діюча в інтересах ОСОБА_2 , подала позовну заяву до ТОВ «ФК «Депт Фінанси» про звільнення майна з під арешту та припинення обтяження.

Позовна заява підписана представником позивача - адвокатом Дробчак Л.В.

На підтвердження повноважень представника позивача до позовної заяви додано: копію договору про надання правової допомоги адвоката від 13 листопада 2019 року , оригінал ордеру №1003094 з відміткою «договором на надання правової (правничої) допомоги права адвоката не обмежуються» та копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю серія НОМЕР_1 , виданого Дробчак Людмилі Володимирівни .

Відповідно до ч.1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно ч.4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

За правилами ст. 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката.

Постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви, суд першої інстанції вказував, що із доданого до позовної заяви договору від 13 листопада 2019 року не вбачається повноважень адвоката Дробчак Л.В., як представника позивача, щодо підпису позовної заяви від імені позивача.

Однак, суд першої інстанції не звернув увагу на те, що в п.2.1 5 розділу 2 договору про надання правової допомоги адвоката від 13 листопада 2019 року зазначено про те, що адвокату надаються всі без без будь-яких винятків та обмежень права захисника, адвоката і представника, передбачені Конституцією України, Кодексами України, Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими чинними нормативно-правовими актами України.

Жодних обмежень чи застережень щодо надання адвокату повноваження підписувати та пред`являти до суду позовну заяву умови договору не містять.

Разом з тим, у разі виникнення сумнівів щодо конкретних повноважень адвоката, суд з метою перевірки обсягу визначених в договорі повноважень адвоката діяти від імені клієнта, на підставі частини 1 статті 185 ЦПК України постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

Суд першої інстанції вказаних обставин не врахував, допустив порушення норм процесуального права та дійшов передчасного висновку про відсутність у адвоката Дробчак Л.В. повноважень на підписання позовної зави від імені позивача ОСОБА_2 .

Колегія суддів також звертає увагу на те, що ордер, який видано відповідно до Закону № 5076-VI, є самостійним документом, що підтверджує повноваження адвоката. Надання договору про правничу допомогу, його копії або витягу разом із ордером чинна редакція ЦПК України не вимагає. Такий висновок відповідає позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній у постанові від 05 грудня 2018 року у справі №П/9901/736/18.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях вказує на те, що при застосуванні процедурних правил національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (рішення від 26 липня 2007 року у справі «Walchli v. France», від 8 грудня 2016 року у справі «ТОВ «Фріда» проти України»).

Практика Європейського суду з прав людини також говорить, що реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Згідно з вимогами ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, знаправленнямсправи для продовження розгляду до суду першої інстанції є невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на викладене, доводи апеляційної скарги про незаконність постановленої судом ухвали є обґрунтованими, а тому ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи до того ж суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст.367, 374, 379, 382 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Дробчак Людмили Володимирівни , діючої в інтересах ОСОБА_2 , - задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 07 лютого 2020 року - скасувати, справу направити до того ж суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: