ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

25 вересня 2020 року м. Чернівці

справа № 716/680/20

провадження № 22-ц/822/882/20

Суддя судової палати в цивільних справах Чернівецького апеляційного суду Перепелюк І. Б., ознайомившись із клопотанням ОСОБА_1 в інтересах якої діє ОСОБА_2 , про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Заставнівського районного суду від 25 серпня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору- Орган опіки та піклування Заставнівської районної державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованні і спілкуванні з неповнолітньою донькою

встановила:

Рішенням Заставнівського районного суду Чернівецької області від 25 серпня 2020 року позов задоволено частково.

Зобов`язано ОСОБА_1 не чинити перешкоди ОСОБА_3 у спілкуванні з дитиною ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановлено ОСОБА_3 для участі у вихованні та спілкуванні з неповнолітньою донькою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі способи участі:

- 4-та неділя місяця з 10:00 год. за місцем проживання ОСОБА_3 без присутності матері ОСОБА_1 та повернення дитини до місця її проживання до 17:00 год.;

- 3-тя субота місяця з 10:00 год. за місцем проживання ОСОБА_3 без присутності матері ОСОБА_1 та повернення дитини до місця її проживання до 17:00 год.;

- кожного вівторка та четверга з 10:00 год. за місцем проживання ОСОБА_3 без присутності матері ОСОБА_1 та повернення дитини до місця її проживання до 17:00 год.

В решті позовних вимог відмовлено.

На зазначене рішення суду представник відповідача подала апеляційну скаргу, а також клопотання про звільнення від сплати судового збору, посилаючись на скрутний майновий стан відповідача.

Представник позивача зазначає, що на даний час ОСОБА_1 не працює оскільки доглядає малолітню доньку. Єдиний дохід це пенсія у зв`язку із втратою годувальника, в сумі 2100 грн. в місяць оскільки вона є сиротою, а також щомісячна одноразова допомога при народженні дитини 860 грн. в місяць.

До клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору додано копію довідки Управління праці та соціального захисту м.Заставна від 13.08.2020 року та копію довідки Управління праці та соціального захисту м.Заставна від 13.08.2020 року.

Дослідивши апеляційну скаргу та додані до неї матеріали, суд дійшов висновку, що відсутні підстави для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 8 статті 129 Конституції України основними засадами судочинства, зокрема, є забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, крім випадків, встановлених законом.

Судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат (стаття 1 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вищезазначена норма закріплює дискреційне право, а не обов`язок суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати. Його реалізація не може призводити до порушення принципу процесуального рівноправ`я сторін та знаходиться в безпосередній залежності від доведеності за допомогою належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів обставин щодо того, що скрутне майнове становище особи не дозволяє їй сплатити судовий збір у встановленому чинним законодавством розмірі. З метою недопущення зловживання процесуальними правами суд має враховувати: предмет спору, наявність у особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, рахунків в банківських та інших фінансових установах та можливість розпорядження ними, вік особи та її працездатність, склад сім`ї та наявність утриманців тощо.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий і публічний розгляд справи незалежним і безстороннім судом, який вирішить спір щодо його цивільних прав та обов`язків.

Недопустимість обмеження доступу до правосуддя підтверджується практикою Європейського суду з прав людини. Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що судовий збір має бути таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника може бути ним сплачено. В свою чергу розмір судового збору, який не враховує фінансове становище сторони розцінюється як такий, що обмежує право на доступ до правосуддя (справа «Георгел і Георгета Стоїческу проти Румунії»).

У рішенні від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини зазначив, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Таким чином, Європейський суд з прав людини виходить з того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника, може бути ним сплачений.

Перевіривши наведені у клопотанні доводи та надані докази, суд дійшов висновку про відсутність підстав для звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Оцінюючи ці обставини, суд вважає, що відсутні переконливі докази того, що майновий стан ОСОБА_1 перешкоджає сплатити їй судовий збір у розмірі 1261,2 грн. При цьому, ОСОБА_1 не заявляла, що такий розмір судового збору становитиме для неї надмірний фінансовий тягар, та не просила суд зменшити її розмір.

Обставини, зазначені у клопотанні, не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки не підтверджують з достовірністю скрутний майновий стан заявника, що перешкоджає йому виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої апелляційної скарги судовим збором.

Вказане ґрунтується на такій конституційній засаді судочинства як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом (стаття 129 Конституції України) та узгоджується із статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

За таких обставин, у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Згідно до пп.2 п. 1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви не майнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно п.п. 6 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду встановлено розмір судового збору 150 відсотків ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Статтею 7 Закону України ,,Про Державний бюджет України на 2020 рік" установлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року - 2102 грн.

Отже за оскарження вимоги не майнового характеру апелянт повинен сплатити судовий збір в розмірі 1261,2 грн. (840,80*150%) за наступними реквізитами: UA0024002, отримувач коштів Чернівецьке УК/ м.Чернівці/ 22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37978173, банк отримувача коштів Казначейство України (ЕАП), код банку (МФО) 899998, призначення платежу: судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду (номер справи), назва суду Чернівецький апеляційний суд.

Згідно частини 2статті 357 ЦПК Українидо апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановленихстаттею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

У зв`язку з наведеним, відповідно до вимог ст. ст.354,357 ЦПК України апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без руху з наданням десятиденного строку для сплати судового збору.

Керуючись ст.356, 185, 357 ЦПК України, суддя

ухвалила:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Заставнівського районного суду Чернівецької області від 25 серпня 2020 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, щодо сплати судового збору, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.Б. Перепелюк