Провадження № 2/761/2475/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі

головуючого суддіМальцева Д.О.
за участю секретаря Чугаєва І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Територіальної громади в особі Київської міської ради, згідно з яким просила: визначити їй додатковий строк - шість місяців з часу набрання рішенням суду законної сили для подання нею заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 ; стягнути з Київської міської ради на її користь судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп.

В обґрунтування позовних вимог зазначала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько - ОСОБА_2 , який на момент смерті ОСОБА_2 проживав на тимчасово окупованій території України за адресою реєстрації свого постійного місця проживання: АДРЕСА_1 .

У зв`язку зі смертю батька, 04.09.2019 року позивачем було подано до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Євміної І.Л. заяву про прийняття спадщини і відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_2 .

Разом з тим, через пропуск шестимісячного строку, встановленого для прийняття спадщини, нотаріус відмовив їй у прийнятті вищезазначеної заяви.

В свою чергу, вказувала, що встановлений законом строк для прийняття спадщини було пропущено нею з поважних причин, оскільки, враховуючи недійсність на території України свідоцтва про смерть спадкодавця, виданого на непідконтрольній Україні території, вона тривалий час вирішувала у судовому порядку питання про встановлення факту смерті спадкодавця, а вже після цього отримала від органу державної реєстрації актів цивільного стану України свідоцтво про смерть спадкодавця.

За вказаних обставин, а також посилаючись на положення ст. 1272 ЦК України, просила позов задовольнити.

Ухвалою від 07.10.2019 року відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити за правилами загального позовного провадження.

Позивач у підготовче судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Водночас, 24.02.2020 року від представника позивача надійшла заява, в якій він позовні вимоги підтримав у повному обсязі, а розгляд справи просив проводити за відсутністю його представника.

09.12.2019 року до суду надійшов відзив відповідача на позовну заяву, в якому він просив ухвалити рішення згідно вимог чинного законодавства, а розгляд справи проводити за відсутністю його представника.

Разом з тим, у відповідності до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно з ч. 4 ст. 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Таким чином, враховуючи те, що відповідач у своєму відзиві фактично не заперечував у задоволенні позову, суд вважає за можливе ухвалити рішення у підготовчому засіданні.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько - ОСОБА_2 , який на момент смерті ОСОБА_2 проживав на тимчасово окупованій території України за адресою реєстрації свого постійного місця проживання: АДРЕСА_1 .

Вказані обставини, зокрема дата та місце смерті, підтверджуються наявною в матеріалах справи копією Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 07.06.2019 року Солом`янським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві.

У зв`язку зі смертю батька, 04.09.2019 року позивачем було подано до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Євміної І.Л. заяву про прийняття спадщини за заповітом і відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_2 .

Разом з тим, через пропуск шестимісячного строку, встановленого для прийняття спадщини, нотаріус свою постановою від 06.09.2019 року відмовив їй у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого.

Відповідно до положень ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ч. 1ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

У відповідності до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як встановлено ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При цьому, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Водночас, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Зокрема, поважними причинами пропуску строку визнаються: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Звертаючись до суду з позовом, позивач, як на підставу для задоволення своїх позовних вимог, посилалася на те, що встановлений законом строк для прийняття спадщини було пропущено нею з поважних причин, оскільки враховуючи недійсність на території України свідоцтва про смерть спадкодавця, виданого на непідконтрольній Україні території, вона тривалий час вирішувала у судовому порядку питання про встановлення факту смерті спадкодавця, а вже після цього отримала від органу державної реєстрації актів цивільного стану України свідоцтво про смерть спадкодавця.

Так, у відповідності до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» державна реєстрація смерті проводиться органом державної реєстрації актів цивільного стану на підставі: документа встановленої форми про смерть, виданого закладом охорони здоров`я або судово-медичною установою; рішення суду про встановлення факту смерті особи в певний час або оголошення її померлою.

Згідно п.1 розділу 5 Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 року №52/5, підставою для державної реєстрації смерті є: лікарське свідоцтво про смерть (форма №106/о), форма якого затверджена наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08.08.2006 року №545, або рішення суду про встановлення факту смерті особи в певний час.

Разом з тим, відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 317 ЦПК України заява про встановлення факту смерті особи на тимчасово окупованій території України, визначеній Верховною Радою України, може бути подана родичами померлого або їхніми представниками до суду за межами такої території України.

Згідно з п. 1 Постанови Верховної Ради України «Про визнання окремих районів, міст, селищ і сіл Донецької та Луганської областей тимчасово окупованими територіями» від 17.03.2015 року, визнано тимчасово окупованими територіями окремі райони, міста, селища і села Донецької та Луганської областей, в яких відповідно до Закону України «Про особливий порядок місцевого самоврядування в окремих районах Донецької та Луганської областей» запроваджується особливий порядок місцевого самоврядування, до моменту виведення усіх незаконних збройних формувань, російських окупаційних військ, їх військової техніки, а також бойовиків та найманців з території України та відновлення повного контролю України за державним кордоном України.

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 07.11.2014 року №1085-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення», м. Перевальськ віднесено до населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження.

Крім того, відповідно до п.3 наказу Міністерства юстиції України від 17.06.2014 року №953/5 «Про невідкладні заходи щодо захисту прав громадян на території проведення антитерористичної операції» Державну підприємству «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України наказано тимчасово призупинити проведення державної реєстрації актів цивільного стану, внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, повторну видачу свідоцтв про державну реєстрацію актів цивільного стану та видачу витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян відділами державної реєстрації актів цивільного стану, що знаходяться на території Луганської області (Антрацитівського, Краснодонського, Лутугинського, Перевальського, Слов`яносербського, Свердловського районів, міст Алчевськ, Антрацит, Брянка, Кіровськ, Красний Луч, Краснодон, Луганськ, Первомайськ, Ровеньки, Свердловськ, Стаханов) та Донецької області (Амвросіївського, Новоазовського, Старобешівського, Тельманівського, Шахтарського, Ясинуватського районів, міст Горлівка, Докучаєвськ, Донецьк, Жданівка, Кіровське, Макіївка, Єнакієве, Сніжне, Харцизьк, Ясинувата, Торез, Шахтарськ, Дебальцеве). Проведення зазначених дій здійснюється будь-яким відділом державної реєстрації актів цивільного стану, що знаходиться за межами вказаної території.

З огляду на викладене, а також враховуючий встановлений факт смерті спадкодавця на непідконтрольній Україні території, та, як наслідок, необхідність вчинення позивачем визначених законодавством дій для отримання свідоцтва про смерть спадкодавця установленого зразка, суд приходить до висновку про задоволення позову, оскільки позивачем пропущено строк прийняття спадщини з причин, які є об`єктивними, непереборними та істотними.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 200, 206, 207, 229, 258, 259, 263-266, 352, 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , і.п.н. НОМЕР_2 ) до Київської міської ради (м. Київ, вул.Хрещатик, 36, ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини після померлого батька ОСОБА_2 .

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення через Шевченківський районний суд м. Києва.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду складений 12.03.2020.

Суддя: