КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

22 жовтня 2020 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Заришняк Г.М., перевіривши виконання вимог ст.ст. 352-357 ЦПК України в цивільній справі за апеляційною скаргою адвоката Курило Вікторії Григорівни, діючої в інтересах ОСОБА_1 , на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 13 серпня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 , Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра», про припинення зобов`язань за договором поруки, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 13 серпня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погодившись з такою ухвалою суду, 06 жовтня 2020 року адвокат Курило В.Г. яка діє в інтересах ОСОБА_1 , подала апеляційну скаргу.

Подана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до частин 1,2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

За змістом частин 3,4 ст. 357 ЦПК України,апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

З матеріалів справи слідує, що ухвалу було проголошено без участі позивача,в матеріалах справи відсутні докази отримання ухвали суду позивачем чи його представником, апеляційну скаргу було подано 05 жовтня 2020 року.

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою з пропуском строку на апеляційне оскарження, апелянт не порушує питання про поновлення такого строку.

При цьому апелянт вказує, що апеляційна скарга подана в межах строку на апеляційне оскарження з урахуванням Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким розділ ІІХ «Прикінцеві та перехідні положення ЦПК України» було доповнено пунктом 3, за умовами якого строки, визначені, зокрема ст. 354,357 ЦПК України продовжуються на строк дії такого карантину. Також зазначав, що постановою Кабінету Міністрів України №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» на території України карантин було продовжено до 31 липня 2020 року, згідно постанови Кабінету Міністрів України №500 від 17 червня 2020 року.

Разом з тим, з такими доводами погодитись не можна, виходячи з наступного.

02 квітня 2020 року набув чинності Закон України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)». Відповідно до підпункту 3 пункту 12 цього Закону у Цивільному процесуальному кодексі України, розділ ХІІ «Прикінцеві положення» доповнено пунктом 3 такого змісту: «3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» установлено з 12 березня до 03 квітня 2020 року на усій території України карантин.

В подальшому постановами Кабінету Міністрів України від 02 квітня 2020 року №255, від 22 квітня 2020 року №291, від 04 травня 2020 року №343, від 20 травня 2020 року №392, від 17 червня 2020 року №500, від 22 липня 2020 року №641 дію карантину було продовжено до 31 серпня 2020 року.

17 липня 2020 року набув чинності Закон України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)». Згідно з пунктом 2 цього Закону пункт 3 розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України викладено в такій редакції: «3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином». Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень вказаного Закону процесуальні строки, які були продовжені, зокрема в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

20-денний строк з часу набрання чинності Законом України від 18 червня 2020 року № 731-IX закінчився 06 серпня 2020 року, а з апеляційною скаргою апелянт звернувся 06 жовтня 2020 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

Таким чином, зважаючи на положення ч. 1 ст. 127 ЦПК України, відсутність заяви про поновлення пропущеного процесуального строку на подачу апеляційної скарги перешкоджає суду апеляційної інстанції вирішити це питання.

З огляду на викладене, апелянту на виконання вищевказаних положень законунеобхідно надіслати на адресу апеляційного суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Також апелянтом не були наданні докази сплати судового збору.

Підстави, розмір та порядок сплати судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до п. 9 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги фізичною особою на ухвалу суду сплачується судовий збір, що становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин, скаржнику необхідно сплатити 420 грн. 40 коп. судового збору, за наступними реквізитами:

отримувач коштів УК у Солом`янському районі/Солом`янський район/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101,

або надати документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст.356 ЦПК України, застосовуються положення ст.185 ЦПК України.

На підставі наведеного та керуючись ст. 357 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу адвоката Курило Вікторії Григорівни, діючої в інтересах ОСОБА_1 , на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 13 серпня 2020 року залишити без руху, запропонувавши скаржнику усунути зазначені недоліки на протязі 10 днів з дня отримання ухвали суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Г.М. Заришняк