Справа № 694/979/20 2/694/375/20
Рішення

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.10.2020 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого - судді Сакун Д.І.,

за участі секретаря судового засідання Матвієнко А. А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_2 , електронна пошта відсутня) до Пединівської сільської ради Звенигородського району Черкаської області (, адреса: с. Пединівка, Звенигородський район, Черкаська область, 20212, тел. НОМЕР_7, , електронна пошта відсутня), третя особа приватний нотаріус Звенигородського районного нотаріального округу Черкаської області Бедрата-Скляр Наталія Миколаївна (адреса: АДРЕСА_3 тел. НОМЕР_3 , електронна пошта невідома) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

в с т а н о в и л а:

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом в якому просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті рідної баби - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в селі Останіне Ленінського району Автономної Республіки Крим.

Позовні вимоги обґрунтовують тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після її смерті залишилось спадковемайно, яке складається з: земельної ділянки площею 1,38 га (державний акт серіїЯБ№ 182094) для ведення товарного сільськогосподарського виробництварозташована в межах Пединівської сільської ради Звенигородського району.За життя ОСОБА_2 заповіла все належне їй майноонукові - ОСОБА_1 .Оскільки померла проживала в АР Крим, позивач не володів інформацією прообсяг та наявність спадкового майна, у зв`язку з чим, хоча і мав заповіт не звертався із заявою про вступ у спадщину, оскільки вважа, що майна у бабусі не було. В подальшому, 16.07.2020 року підчас здійснення ремонту в будинку по АДРЕСА_2 , виявив у схованці документ: оригінал державного акту на правовласності на земельну ділянку серії ЯБ №182094. Зважаючи на те, що як виявилось, покійна у власності мала земельний пай, аотже і є підстави для отримання свідоцтва про спадщину за заповітом. ОСОБА_3 , з метою отримання спадкового майна покійної ОСОБА_4 та оформлення спадкових прав, 17.07.2020 року звернувсядо приватного нотаріуса Звенигородського нотаріального округу Бедратої - СклярН.М., проте, на своє звернення отримав постанову від 17.07.2020 року «Провідмову у вчиненні нотаріальних дій». Відповідно до тексту постанови нотаріусвідмовив ОСОБА_5 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом узв`язку з пропуском терміну прийняття спадщини.Зважаючи на викладене виникла необхідність у визначенні ОСОБА_6 додаткового строку в три місяців для подання донотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .

У судове засідання позивач не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду був повідомлений належним чином. Представник позивача надав заяву про розгляд справи у їх відсутність.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи у його відсутність. Також вказав, що позов Пединівська сільська рада визнає та просить його задоволити.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, у судове засідання не з`явилася, про час, дату та місце судового розгляду була повідомлена належним чином.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі

Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 07.09.2020 було відкрито загальне позовне провадження у справі.

Згідно з ч. 4 ст.200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому ст. ст. 206-207 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України - за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Фактичні обставини, встановлені судом

Суд, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, вважає, що позов підлягає до задоволення на підставі наступного.

Згідно зі свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 , виданим Звенигородським РВ ДРАЦС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Октябрське Чорноморського району Автономна Республіка Крим.

Відповідно до довідки, виданої Пединівськимстаростинським округом Шевченківської сільської ради Звенигородського району Черкаської області від 27.07.2020 року № 350, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 постійно проживала та була зареєстрована в селі Пединівка Звенигородського району Черкаської області з 1953 року, 12.01.2001 року - вибула в Крим.

З свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 виданого відділом РАЦС Звенигородського РУЮ Черкаської області вбачається, що позивач ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , його батьками у свідоцтві про народження вказані ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_6 виданого 19.10.1954 року Пединівським ЗАГС, с. Пединівка, Вільшанського району, Черкаської області батько позивача ОСОБА_7 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , батьками у свідоцтві про народження вказані ОСОБА_9 та ОСОБА_2 .

Відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №182094 він був виданий ОСОБА_2 , яка є власником земельної ділянки площею 1,38 га в межах Пединівської сільської ради Звенигородського району Черкаської області на підставі розпорядження Звенигородської райдержадміністрації від 23.09.2004, №240/2004-рп.

З акту депутата Пединівськогостаростинського округу Шевченківської сільської ради вбачається, що даний акт складено депутатом Кальніцьким В.М. в присутності свідків ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , що дійсним актом свідки повідомили та засвідчили, що ОСОБА_1 16.07.2020 року при здійсненні ремонту в будинку по АДРЕСА_2 виявив в схованці документ, а саме оригінал державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ№182094 на земельну ділянку площею 1,38 га землі , яка належала його покійній бабі _ ОСОБА_2 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . До цього часу ОСОБА_1 не знав, що його баба була власницею паю.

Відповідно до копії заповіту посвідченого секретарем виконавчого комітету Пединівської сільської ради Звенигородського району Черкаської області Пономаренко К.І. від 07.12.1998 року, вбачається, що ОСОБА_2 заповіла позивачу ОСОБА_1 все її майно, де б воно не було і з чого воно б не складалося і взагалі все те, що на день смерті буде їй належати і на що вона на момент смерті буде мати право.

Станом на 17.07.2020 року заповіт від 07.12.1998 року посвідчений Пединівською сільською радою Звенигородського району Черкаської області є чинним, що підтверджується інформаційною довідкою із спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори).

Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), № інформаційної довідки 61991727, за параметрами запиту: ОСОБА_2 , спадква справа після смерті ОСОБА_2 не заводилася.

Отже судом встановлено, що після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 відкрилась спадщина в тому числі і на земельну ділянку площею 1,38 га, яка розташована в межах Пединівської сільської ради Звенигородського району Черкаської області. Спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , у нотаріальній конторі не заводилась. Позивач, який є спадкоємцем за заповітом, в установлений законом строк не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, з підстав того, що не знав про наявність спадкового майна.

Мотиви, з яких виходить суд, застосування норм права, оцінка аргументів сторін

Ч. 4 ст. 206 ЦПК України визначає, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

ч. 1, ч. 2 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України - для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права».

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року вбачається, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Згідно ч. 24 Постанови ПленумуВерховного СудуУкраїни «Просудову практикуу справахпро спадкування»№ 7від 30травня 2008року особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Дослідивши матеріали справи в їх сукупності та повноті, суд при прийнятті рішення керується засадами справедливості і приходить до висновку, що відсутність у позивача інформації щодо наявного спадкового майна є поважною причиною, з якої позивачем пропущено встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Враховуючи, визнання позову відповідачем, а також те, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 у нотаріальній конторі не заводилась, є можливим визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Розподіл судових витрат між сторонами.

Суд вирішує порядок розподілу судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, проте оскільки позивач не просив суд стягувати судовий збір з відповідача, останній слід віднести на рахунок позивача.

Керуючись ст.ст.1270,1272ЦК України, ст.ст.141,200,206,263-265 ЦПК України суд, -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_2 , електронна пошта відсутня) до Пединівської сільської ради Звенигородського району Черкаської області (, адреса: с. Пединівка, Звенигородський район, Черкаська область, 20212, тел. НОМЕР_7, , електронна пошта відсутня), третя особа приватний нотаріус Звенигородського районного нотаріального округу Черкаської області Бедрата-Скляр Наталія Миколаївна (адреса: АДРЕСА_3 тел. НОМЕР_3 , електронна пошта невідома) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 додатковий строк, для подання ним заяви, до нотаріальної контори, про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном у три місяці, починаючи з дня набрання чинності даним рішенням суду.

Відповідно до п. 15.5 розділу 15 XIII «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України рішення суду може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду через Звенигородський районний суд Черкаської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Ознайомитись з повним текстом судового рішенням, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Рішення підписане 08.10.2020.

Суддя Д.І.Сакун