Справа № 686/7761/19
Провадження № 2-з/686/194/20
УХВАЛА

22 жовтня 2020 року Хмельницький міськрайонний суд

Хмельницької області

в складі: головуючої судді Козак О.В.,

при секретарі Слободянюк А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Хмельницького заяву ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

15.10.2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про зустрічне забезпечення позову і просив застосувати зустрічне забезпечення позову, зобов`язавши ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок Хмельницького міськрайонного суду 18416,62 грн..

В обґрунтування своєї заяви вказав, що у провадженні Хмельницького міськрайонного суду знаходиться цивільна справа №686/7761/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої злочином.

Ухвалою від 25 березня 2019 року було задоволено клопотання ОСОБА_2 про забезпечення позову та вирішено накласти арешт на об`єкт нерухомого майна 1/100 частину будинку АДРЕСА_1 , житловою площею 61,9 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 24745377. Вважає, що у даній справі необхідно застосувати зустрічне забезпечення позову з наступних підстав.

Вищевказане забезпечення позову призвело до несправедливих та неспівмірних обмежень у розпорядженні своєю власністю. Так, на даний час, він планує відчужити свій житловий будинок. Однак, через вищевказане забезпечення позову, він такої можливості позбавлений. Він звернувся до приватного нотаріусу Хмельницького міського нотаріального округу Оксанюк А.А. для укладення договору дарування житлового будинку та земельної ділянки, проте отримав відмову від вчинення нотаріальної дії. Нотаріус йому повідомила, що він не може відчужити свій житловий будинок та земельну ділянку у зв`язку з накладенням заборони на майно, а саме 1/100 частину житлового будинку АДРЕСА_1 . Після цього виникла необхідність продати вищевказаний будинок, проте реалізувати своє право на відчуження своєї приватної власності він також не зміг у зв`язку з вищевказаним забезпеченням.

Зустрічне забезпечення по суті це гарантія відшкодування можливих для відповідача збитків. Таким чином, зустрічне забезпечення є збереженням існуючого стану status-quo між сторонами до ухвалення кінцевого рішення суду.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із цим.

Оцінка співмірності здійснюється, крім іншого, з урахуванням співвідношення права та інтересу, які просить він захистити, вартості майна, на яке накладається арешт, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Так, згідно з висновком про вартість майна №181/01-14 від 07.08.2020 року, ринкова вартість житлового будинку АДРЕСА_1 становить 1 841 662 грн. Відповідно 1/100 - становить 18416,62 грн.. Це та сума, яку позивач має внести на депозитний рахунок Хмельницького міськрайонного суду як зустрічне забезпечення позову.

Згідно ч.6 ст. 154 ЦПК України, питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

Відповідно до ч.3 ст.154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що заява ОСОБА_1 не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що в провадженні Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої злочином в розмірі 150000грн..

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 25 березня 2019 року задоволено клопотання ОСОБА_2 про забезпечення позову та вирішено накласти арешт на об`єкт нерухомого майна 1/100 частину будинку АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що за відсутності обставин, які є обов`язковою умовою застосування зустрічного забезпечення, таке забезпечення є правом, а не обов`язком суду. Це питання віднесено на розсуд суду і застосовується у разі наявних до того обґрунтованих сумнівів щодо безперешкодного можливого відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Відомостей про обставини, які слугують обов`язковою підставою для застосування зустрічного забезпечення матеріали справи не містять.

Заявник, як на підставу для застосування зустрічного забезпечення посилається на відмову приватного нотаріусу Хмельницького міського нотаріального округу Оксанюк А.А. від вчинення нотаріальних дій укладення договорів дарування, купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки, у зв`язку з наявністю заборони на майно.

Проте, вказані листи приватного нотаріуса не підтверджують дійсних намірів відповідача на укладення договорів відчуження майна, із зазначенням сторін таких угод та їх ціни, і відповідно збитків відповідача, чи ризик їх понести внаслідок забезпечення позову.

Крім того, слід зазначити, що позивач у справі ОСОБА_2 являється інвалідом війни 2 групи, відповідно отримує пенсійні виплати, а також має зареєстроване за ним на праві власності нерухоме майно, що підтверджується копією пенсійного посвідчення та Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Наявність у позивача доходів та майна забезпечує можливе відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Враховуючи вищевикладене, ціну позову пред`явленого до відповідача, та вартість належного йому майна (18416,62 грн.), на яке накладено арешт, суд вважає, що підстави для застосування заходів зустрічного забезпечення відсутні.

Керуючись ст.ст. 81, 154, 247 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про зустрічне забезпечення позову, відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Хмельницького апеляційного суду через Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: