КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 367/6751/18
№ апеляційного провадження: 22-з/824/782/2020
Головуючий у суді першої інстанції: Карабаз Н.Ф.
Доповідач у суді апеляційної інстанції:Семенюк Т.А.
У Х В А Л А

23 жовтня 2020 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ :

Головуючого - Семенюк Т. А.

Суддів - Рейнарт І. М., Кирилюк Г. М.

розглянувши заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про виправлення описки у постанові Київського апеляційного суду від 10 вересня 2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: Ірпінське відділення Вишгородської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області, приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Шурпінов Василь Іванович, приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Харченко Євгенія Володимирівна про визнання договорів дарування недійсними, -

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2018 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: Ірпінське відділення Вишгородської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області, приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Шурпінов В.І., приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Харченко Є.В. про визнання недійсними договорів дарування.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 29 жовтня 2019 року в задоволенні клопотання ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про витребування доказів та виклик свідків відмовлено.

Не погоджуючись з ухвалою суду, ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу в якій просить скасувати ухвалу від 29 жовтня 2019 року та постановити нову, якою задовольнити клопотання про витребування доказів та виклик свідків, з мотивів невідповідності висновків суду обставинам справи та порушення норм процесуального права.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 листопада 2019 року зазначену апеляційну скаргу повернуто ОСОБА_2 .

Постановою Верховного Суду від 1 квітня 2020 року ухвалу Київського апеляційного суду від 22 листопада 2019 року скасовано, справу передано на розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постановою Київського апеляційного суду від 10 вересня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково, ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 29 жовтня 2019 року змінено, виклавши її мотивувальну частину в редакції даної постанови.

29 вересня 2020 року ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 звернувся до Київського апеляційного суду із заявою про виправлення описки у постанові Київського апеляційного суду від 10 вересня 2020 року, зазначаючи, що судом допущено описку в описово-мотивувальній частині тексту постанови, абзац 3, вказано: «В серпні 2019 року ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 подано уточнену позовну заяву» замість «В серпні 2019 року ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 подано уточнену позовну заяву».

Крім того зазначив, що в абзаці 6 описово-мотивувальної частини вказано: «на обгрунтування апеляційної скарги зазначає…» замість «на обґрунтування апеляційної скарги зазначає…». Також на думку заявника, судом не вірно написана дата посвідчення оспорюваних договорів «…посвідченні 1 вересня 2018 року» замість «…посвідчені 01 вересня 2018 року».

Згідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» № 14 вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, до таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

За змістом ст. 269 ЦПК України та вище наведеної постанови Пленуму Верховного Суду України виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Перевіривши матеріали справи та заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 колегія суддів вважає, що заява задоволенню не підлягає, оскільки вказані у заяві граматичні помилки не мають істотного характеру, а тому виправленню не підлягають.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про виправлення описки у постанові Київського апеляційного суду від 10 вересня 2020 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді