КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
_________________________
У Х В А Л А

справа № 760/10908/13-ц

апеляційне провадження № 22-з/824/260/2020

28 лютого 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Саліхова В.В., розглянувши заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описок в ухвалах Київського апеляційного суду від 04 грудня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_3 (правонаступники: ОСОБА_1 , ОСОБА_4 ) до ОСОБА_5 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Краковецької Алли Миколаївни, Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності нерухомого майна, ОСОБА_6 , Державної податкової інспекції Солом`янського району м. Києва Міністерства доходів і зборів України, третя особа: Відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Солом`янського районного управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України у м. Києві про визнання договору дарування недійсним, скасування державної реєстрації та відновлення прав власника,

в с т а н о в и в :

Ухвалою Київського апеляційного суду від 04 грудня 2019 року в задоволенні заяви ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 про відвід секретаря судового засідання Сердюк К.О. відмовлено.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 04 грудня 2019 року в задоволенні заяви ОСОБА_4 про відвід колегії суддів Мостової Г.І., Волошиної В.М., Слюсар Т.А. відмовлено.

20.02.2020 до Київського апеляційного суду надійшли заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , в яких просила виправити описки в ухвалах Київського апеляційного суду від 04 грудня 2019 року, зазначивши у вступній частині ухвал повноваження судді Саліхова В.В. - «головуючий суддя», замість «у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Саліхова В.В.» та необхідно вірно вказати «Керуючись ст.ст. 36,40 ЦПК України, суд», замість «Керуючись ст.ст. 36,40 ЦПК України, суддя».

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Відповідно до п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009 № 14, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Аналіз зазначених норм права дає можливість дійти до висновку про те, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Дослідивши подані два окремих клопотання,представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описок, суд вважає, що останні є необґрунтованими.

Викладені у заявах вимоги не відносяться до описок, які стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення суду.

Ухвали Київського апеляційного суду від 04 грудня 2019 року є процесуальними та не є підставами для настання будь-яких наслідків, як при розгляді справи по суті позовних вимог.

Крім того, відповідно до вимог ст. 40 ЦПК України, саме на суддю (який діє від імені суду) законодавець покладає обов`язок вирішувати питання про відвід колегії суддів у випадку коли остання доходить висновку про його необґрунтованість.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Більш того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Матеріали справи свідчать, що представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 неодноразово звертаючись із заявами про виправлення описок на процесуальні ухвали фактично затягує розгляд справи по суті шляхом зловживання процесуальними правами.

З огляду на викладене у задоволенні клопотань про виправлення описок слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 260, 261, 269, 381, 389 ЦПК України, суддя,

у х в а л и в:

У задоволенні заяв представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про виправлення описок в ухвалах Київського апеляційного суду від 04 грудня 2019 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів, шляхом подання касаційної скарги до суду касаційної інстанції.

Суддя: В. В. Саліхов