РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2020 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Українця В.В.

при секретарі Степановій Н.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, треті особи: Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_3 про визнання права власності,

в с т а н о в и в:

Позивачі звернулись в суд з позовом до Київської міської ради про визнання права власності.

Свої вимоги мотивують тим, що 15 січня 1949 року між Житловим Управлінням Виконкому Жовтневої Районної Ради депутатів трудящих та ОСОБА_4 було укладено договір на право будівництва будинків в безстрокове користування земельною ділянкою, відповідно до якого останній під час будівництва був забудовником, а по закінченню - власником побудованого будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Станом на 1987 рік цей будинок був повністю збудований та прийнятий в експлуатацію на підставі Акту прийняття в експлуатацію індивідуального домоволодіння Виконавчого комітету Ради депутатів трудящих Жовтневого району м. Києва від 1987 року.

Разом з тим, оригінал договору на право будівництва будинків в безстрокове користування земельною ділянкою від 15 січня 1949 року не зберігся.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер. Після його смерті відкрилась спадщина на все його майно, в тому числі й на будинок АДРЕСА_1 .

Позивачі, які є онуками ОСОБА_4 , на момент його смерті були зареєстровані та проживали разом з спадкодавцем у будинку АДРЕСА_1 .

Позивачі звернулись до П`ятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Проте, їм було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом через відсутність у них оригіналів правовстановлюючих документів на спадкове майно.

Просять суд ухвалити рішення, яким визнати за ними в рівних частках право власності у порядку спадкування на будинок АДРЕСА_1 .

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 28 листопада 2018 року відкрито загальне позовне провадження у справі.

21 серпня 2019 року представник позивачів подала до суду заяву про зміну підстав позову та зменшення розміру позовних вимог. Просить суд ухвалити рішення, яким: визнати право власності у порядку спадкування за позивачами в рівних частках, а саме по 11/24 частини за кожним на будинок АДРЕСА_1 (а.с. 93-96).

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 22 січня 2020 року вирішено питання про витребування доказів у справі.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 22 січня 2020 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті.

Протокольною ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 18 серпня 2020 року ОСОБА_3 залучено до участі у справі в якості третьої особи.

Представник позивачів та третьої особи ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримала заявлені вимоги з урахування заяви про зміну підстав позову та зменшення розміру позовних вимог та просила їх задовольнити.

Представник Київської міської ради у судове засідання не з`явилась, подала до суду відзив на позовну заяву, з якого вбачається, що вона просить розглядати справу у її відсутність (а.с. 79-80).

З відзиву на позовну заяву представника Київської міської ради вбачається, що вона просить відмовити в задоволенні позову. Зазначено, що спадщина після смерті ОСОБА_4 відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , тому ці відносини регулюються за правилами ЦК УРСР. Позивачі не відносяться до спадкоємців першої та другої черг, визначені статтями 529, 530 ЦК УРСР. Таким чином, відсутні підстави для спадкування будинку АДРЕСА_1 .

Представник Головного територіального управління юстиції в місті Києві у судове засідання не з`явилась, подала до суду письмові пояснення, в яких просить розглядати справу у відсутність представника управління (а.с. 72-74).

З письмових пояснень представника Головного територіального управління юстиції в місті Києві вбачається, що оскільки позивачі не надали правовстановлюючі документи на спадкове майно, нотаріус правомірно відмовив у вчиненні нотаріальної дії. У зв`язку з цим, нотаріус роз`яснює процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку. Розгляд справи залишила на розсуд суду.

Заслухавши пояснення представника позивачів та третьої особи ОСОБА_3 , дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 48).

Після його смерті відкрилася спадщина на все спадкове майно, в тому числі на будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

З позову вбачається, що 15 січня 1949 року між Житловим Управлінням Виконкому Жовтневої Районної Ради депутатів трудящих та ОСОБА_4 було укладено договір на право будівництва будинків в безстрокове користування земельною ділянкою, відповідно до якого останній під час будівництва був забудовником, а по закінченню - власником побудованого будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Проте, оригінал цього договору не зберігся.

Після смерті ОСОБА_4 спадкоємцями його майна стали: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (дружина померлого), ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (син померлого) та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (донька померлого), які фактично прийняли спадщину, оскільки на момент смерті ОСОБА_4 проживали разом з спадкодавцем та були зареєстровані разом з померлим за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначене підтверджується довідками Відділу з питань місця проживання/перебування фізичних осіб Солом`янської РДА в м. Києві № 108-27/516ж, № 108-27/517ж, № 108-27/518ж від 14 листопада 2018 року (а.с. 100-102).

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Таким чином, кожен з спадкоємців успадкував по 1/3 частині домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_5 помер ОСОБА_6 (а.с. 50).

Після його смерті відкрилася спадщина на все спадкове майно, в тому числі на 1/3 частину будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Після смерті померлого ОСОБА_6 . П`ятою Київською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу № 508/2003 за заявами спадкоємців: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (мати померлого), ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (дружина померлого), ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (син померлого), ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 (донька померлого) (а.с. 155-183).

Таким чином, кожен з спадкоємців має право на спадкування 1/12 частини домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_9 померла ОСОБА_5 (а.с. 49).

Після її смерті відкрилася спадщина на все спадкове майно, в тому числі на 5/12 частин будинку за адресою: АДРЕСА_1 (1/3 частина будинку, яку ОСОБА_5 успадкувала від чоловіка ОСОБА_4 та 1/12 частина будинку, як спадщина після померлого сина ОСОБА_6 ).

Після смерті померлої ОСОБА_5 . П`ятою Київською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу № 742/2009 за заявами спадкоємців: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (донька померлої), ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (онук померлої), ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 (онука померлої) (а.с. 131-154).

ОСОБА_7 після смерті своєї матері ОСОБА_5 отримала право на спадкування 5/12 частин домоволодіння. Крім того, вона має право на спадкування 1/3 частини будинку після смерті свого батька - ОСОБА_4

ІНФОРМАЦІЯ_10 померла ОСОБА_7 (а.с. 53).

Після її смерті відкрилася спадщина на все спадкове майно, в тому числі на 9/12 частин будинку за адресою: АДРЕСА_1 . (1/3 частина будинку, яку померла успадкувала від батька ОСОБА_4 та 5/12 частин будинку, як спадщина після матері ОСОБА_5 ).

Після смерті померлої ОСОБА_7 . П`ятою Київською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу № 699/2018 за заявами спадкоємців: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (племінник померлої), ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 (племінниця померлої).

Таким чином, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 мають право на спадкування по 11/24 частини домоволодіння кожному (по 1/12 частини будинку кожному, яку позивачі успадкували від батька ОСОБА_6 та по 9/24 частини будинку кожному, як спадщина після померлої тітки ОСОБА_7 ).

Позивачі звернулися до П`ятої Київської державної нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини.

Проте, їм було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом у зв`язку з відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 02 березня 2019 року (спадкова справа № 699/2018) (а.с. 97), постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 02 березня 2019 року (спадкова справа № 742/2009) (а.с. 98), постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 02 березня 2019 року (спадкова справа № 508/2003) (а.с. 99).

У силу ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Позивачі просить суд ухвалити рішення, яким визнати за ними право власності на спадкове майно, а саме по 11/24 частини за кожним на будинок АДРЕСА_1 .

Вбачається, що позивачі мають право на спадкування по 1/12 частини будинку кожному після смерті батька ОСОБА_6 та по 9/24 частини будинку кожному після смерті тітки ОСОБА_7 .

Згідно ч. 1 ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

За таких обставин, частка кожного із спадкоємців за законом складає 11/24 частин спадкового майна.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Зі змісту цієї статті вбачається, що право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Враховуючи те, що у позивачів існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, тому суд вважає за можливе визнати за ОСОБА_1 право власності на спадщину - 11/24 частин будинку АДРЕСА_1 та за ОСОБА_2 право власності на спадщину - 11/24 частин будинку АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом.

З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 392, 1216, 1226, 1261, 1265, 1267, 1268 ЦК України, статтями 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Київської міської ради (м. Київ, вул. Хрещатик, 36, ), треті особи: Головне територіальне управління юстиції у місті Києві (м. Київ, пров. Музейний, 2-Д, ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) про визнання права власності задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) право власності на 11/24 частин будинку АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом.

Визнати за ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) право власності на 11/24 частин будинку АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення складено 28 серпня 2020 року.

Суддя: