Справа № 654/2101/20
Провадження №2/654/743/2020
Голопристанський районний суд Херсонської області в складі:
головуючої судді - Третьякової І.В.,
за участю секретаря - Горох В.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Орган опіки та піклування в особі служби у справах дітей та соціальної роботи з сім`ями, дітьми та молоддю Голопристанської міської ради про позбавлення батьківських прав та призначення опікуна, -
23.06.2020р. позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому зазначила, що вона є бабусею неповнолітньої ОСОБА_3 . Мати дівчинки померла. Відповідач, будучи батьком, донькою не цікавиться, з нею не спілкується, матеріально не допомагає, її здоров`ям, розвитком, успіхами в навчанні та іншими обставинами її життя не цікавиться, що свідчить про його повну байдужість до своєї дитини. Онука постійно проживає разом з позивачем та її чоловіком ОСОБА_4 , які виховують та забезпечують дівчинку після смерті її матері. ОСОБА_1 були створені всі необхідні умови для проживання та розвитку ОСОБА_3 . Оскільки, відповідач не бажає виконувати свої батьківські обов`язки та всіляко ухиляється від них, позивач просить позбавити ОСОБА_2 батьківських прав відносно неповнолітньої доньки та призначити її опікуном над онукою.
В судовому засіданні ОСОБА_1 позов підтримала та просила задовольнити його в повному обсязі, з підстав наведених в позовній заяві.
Представник третьої особи Кобизь С.А. в судовому засіданні підтримала висновок органу опіки та піклування щодо доцільності позбавлення ОСОБА_2 батьківських прав відносно його неповнолітньої доньки ОСОБА_3 .
Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання був повідомлений своєчасно та належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Причини неявки суду не повідомив, відзив до суду не надходив.
Згідно ч.3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Виходячи з наведеного, відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд розглядає справу у відсутності відповідачів і ухвалює заочне рішення, проти чого позивач в судовому засіданні не заперечувала.
Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 народилася ОСОБА_3 . Батьками дівчинки являються ОСОБА_2 та ОСОБА_6 . Вказані відомості підтверджуються свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 .
Згідно ч.1-3 ст.150 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини. Батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя.
Ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом (частина 4 ст. 155 СК України).
Стаття 164 Сімейного кодексу України передбачає, що мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вони ухиляються від виконання своїх батьківських обов`язків по вихованню дитини.
Відповідно до ст. 3 Конвенції про права дитини від 20.11.89 року в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Позбавлення батьківських прав є заходом відповідальності батьків за невиконання або неналежне виконання ними своїх батьківських обов`язків. Головною метою такого заходу є захист інтересів малолітніх та неповнолітніх дітей і стимулювання батьків щодо належного виконання своїх обов`язків. Ухилення батьків від виховання дитини, як підстава до позбавлення батьківських прав можлива лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.
Пунктом 16 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 березня 2007 року N 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» передбачено, що ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.
Позбавлення батьківських прав є виключною мірою, яка тягне за собою серйозні правові наслідки як для батька (матері), так і для дитини (стаття 166 СК України).
Статтею 9 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року N 789-XII, передбачено, що держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.
З долучених до матеріалів справи письмових доказів вбачається наступне.
Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Після смерті матері, неповнолітня ОСОБА_3 залишилася проживати разом з бабою ОСОБА_1 та дідом ОСОБА_4 , що підтверджується довідкою про склад осіб, зареєстрованих за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідач, який є сином позивача та батьком ОСОБА_3 , спільно з вказаними особами не проживає та зареєстрований за іншою адресою, що також підтверджується довідкою старости Старозбур`ївського старостинського округу.
Згідно представленої характеристики, за місцем проживання ОСОБА_2 зарекомендував себе негативно. Стоїть на обліку у ГПОП, як особа що зловживає спиртними напоями. Неодноразово надходили скарги від місцевих жителів на його поведінку у побуті. На профілактичні заходи не реагує. Підтримує стосунки з особами, які зловживають спиртними напоями та схильні до скоєння правопорушень. Потребує особливого контролю.
В змісті висновку органу опіки та піклування виконавчого комітету Голопристанської міської ради вказано, що ОСОБА_2 з донькою не проживає, матеріально не утримує, не займається її вихованням, не цікавиться життям та здоров`ям, ухиляється від виконання батьківських обов`язків з виховання дитини. Неповнолітня ОСОБА_3 проживає разом з бабусею та дідусем, які матеріально утримують онуку, займаються вихованням дитини та піклуються про неї. Таким чином, орган піки та піклування вважає за доцільне позбавити ОСОБА_2 батьківських прав відносно доньки ОСОБА_3 за ухилення від виконання батьківських обов`язків.
У постанові Верховного Суду від 06 травня 2020 року у справі N 753/2025/19 вказано, що позбавлення батьківських прав допускається лише тоді, коли змінити поведінку батьків у кращу сторону неможливо, і лише у разі наявності вини у діях батьків. Питання сімейних відносин має ґрунтуватися на оцінці особистості заявника та його поведінки.
Проаналізувавши надані докази та оцінивши отримані в судовому засіданні відомості, суд приходить до висновку, що поведінка відповідача є негативною, останній не бажає самостійно виховувати свою доньку, дбати та піклуватися про неї, тим самим покращувати своє ставлення до виконання батьківських обов`язків. Таким чином, аналіз вказаних обставин, на переконання суду свідчить про те, що позбавлення ОСОБА_2 батьківських прав відносно ОСОБА_3 буде відповідати інтересам дитини.
Згідно ч. 4 ст. 167 СК України, якщо дитини не може бути передана другому з батьків, переважне право перед іншими особами на передання їм дитини мають, за їхньою заявою, баба, та дід, повнолітні брати та сестри, інші родичі дитини, мачуха, вітчим.
Позивач, зверненням до суду, виразила своє бажання щодо передання їй онуки та призначення її опікуном над нею.
Відповідно до положень ч.1-3 ст. 243 СК України, опіка, піклування встановлюється над дітьми-сиротами і дітьми, позбавленими батьківського піклування. Опіка встановлюється над дитиною, яка не досягла чотирнадцяти років, а піклування - над дитиною у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років. Опіка, піклування над дитиною встановлюється органом опіки та піклування, а також судом у випадках, передбачених Цивільним кодексом України.
Статтею 59 ЦК України визначено, що піклування встановлюється над неповнолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, цивільна дієздатність яких обмежена.
Суд встановлює піклування над неповнолітньою особою, якщо при розгляді справи буде встановлено, що вона позбавлена батьківського піклування, і призначає піклувальника за поданням органу опіки та піклування (ч.4 ст.60 ЦК України).
Згідно ст. 244 СК України, піклувальником дитини може бути за її згодою повнолітня дієздатна особа. При призначенні дитині опікуна або піклувальника враховуються особисті якості особи, її здатність до виховання дитини, ставлення до неї, а також бажання самої дитини.
Відповідно до характеристики на позивача, ОСОБА_1 є власником житлового будинку в АДРЕСА_1 . Проживає разом з чоловіком, разом являються пенсіонерами. Сім`я веде здоровий спосіб життя, спиртні напої не вживають. Приймають активну участь в громадському житті села, користуються авторитетом серед односельців. Скарги на їхню поведінку не надходили.
Згідно акту обстеження житлово-побутових умов за місцем проживання позивача встановлено, що будинок ОСОБА_1 складається з чотирьох кімнат, санітарно-гігієнічні умови добрі, для онуки обладнана окрема кімната з необхідними меблями.
На теперішній час ОСОБА_3 навчається на першому курсі денного відділення в КЗ «Херсонський базовий медичний фаховий коледж» за спеціальністю «Лікувальна справа» на бюджетній формі, що підтверджується довідкою вказаного навчального закладу № 716 від 01.10.2020р.
В судовому засіданні представник органу опіки та піклування зазначив, що ОСОБА_1 може бути піклувальником неповнолітньої ОСОБА_3 .
За цих обставин, суд не вбачає підстав для відмови в задоволенні позовної вимоги про призначення позивача піклувальником над неповнолітньою онукою.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 150, 164, 167, 243, 244 Сімейного кодексу України, ст.ст. 12, 13, 81, 141, 264, 265, 280-282, 284, 354, 355 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги задовольнити повністю.
Позбавити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 батьківських прав відносно його неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Призначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 піклувальником неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана учасниками справи до Херсонського апеляційного суду безпосередньо або через Голопристанський районний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до ч. 6. ст. 164 СК України рішення суду після набрання ним законної сили направити органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем реєстрації народження дітей.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повне судове рішення складено 15.10.2020р.

Суддя І. В. Третьякова