КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження: Доповідач - Ратнікова В.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 753/15465/19

22 жовтня 2020 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Борисової О.В.

- Левенця Б.Б.

при секретарі - Масловській К.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою позивачки ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 04 серпня 2020 року, постановлену під головуванням судді Коренюк А.М., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,-

в с т а н о в и в:

05 серпня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 19 серпня 2019 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 13 листопада 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній справі.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 04 серпня 2020 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя залишено без розгляду.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, позивачка ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просила ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 04 серпня 2020 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що ухвала суду про залишення її позову без розгляду є незаконною, постановлена з порушенням норм процесуального права.

Зазначає що, повістку про виклик до суду на 04 серпня 2020 року вона не отримувала.

Вказує, що причини її неявки в судові засіданні були поважними, оскільки з 05 липня 2020 року вона знаходилася на самоізоляції у зв`язку з тим, що захворіла на Covid-19 та завершила лікування лише 25 серпня 2020 року.

В телефонному режимі вона повідомляла суд про те, що не зможе прибути в судове засідання через хворобу, тому вважає, що суд першої інстанції був зобов`язаний відкласти розгляд справи та повторно викликати її в судове засідання.

Відзиву на апеляційну скаргу подано не було.

У судовому засіданні представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Власенко Дмитро Олександрович підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Тарасенко Ольга Василівна в судовому засіданні заперечувала проти задоволення апеляційної скарги та просила ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 13 листопада 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у даній справі та призначено справу до розгляду в підготовче судове засідання в порядку загального позовного провадження на 07 липня 2020 року.

У судове засідання, призначене на 07 липня 2020 року, сторони по справі не з`явилися, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 04 серпня 2020 року.

В судове засідання, призначене на 04 серпня 2020 року, з`явився лише представник відповідача адвокат Тарасенко Ольга Василівна. Позивачка повторно не з`явилася в судове засідання, у зв`язку з чим її позов було залишено судом без розгляду.

Залишаючи без розгляду позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, суд першої інстанції посилався на те, що у призначені судові засідання, які відбулися 07 липня 2020 року, 04 серпня 2020 року позивачка повторно (вдруге поспіль) не з`явилася. Згідно постановлених у судовому засіданні ухвал, причини неявка позивачки в зазначені судові засідання визнані судом неповажними, спрямованими на зловживання процесуальними правами. При цьому, належність повідомлення судом позивачки про час та місце розгляду справи підтверджується наявними в матеріалах справи доказами - розписками у зворотних повідомленнях рекомендованих листів (а. с. 32, 35). Врахувавши процесуальну поведінку позивачки, суд дійшов висновку про те, що позивачка, яка належним чином повідомлена про час та місце проведення судового засідання, повторно (вдруге поспіль) не з`явилася до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, від неї не надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, її нез`явлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення цього позову без розгляду.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів погодитись не може, оскільки вони не відповідають фактичним обставинам справи, наданим суду доказам та вимогам процесуального права, з огляду на наступне.

Наслідки неявки в судове засідання позивача визначені частиною 5 ст. 223 ЦПК України, відповідно до якої, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом зазначених вище процесуальних норм, правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише в разі повторної неявки (двічі поспіль) позивача в судове засідання, за умови, що він був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, або не повідомив про причини неявки та не подав заяви про розгляд справи за його відсутності.

Право суду на залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, можливе й у разі наявності заяви позивача про розгляд справи без його участі, за умови, що його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Як встановлено судом, двома поспіль судовими засіданнями у даній справі, в які позивачка не з`явилась, були судові засідання призначені на 07 липня 2020 року та на 04 серпня 2020 року.

При цьому, з матеріалів справи вбачається, що судова повістка про виклик на судове засідання, призначене на 07 липня 2020 року на 14 год. 00 хв., адресована ОСОБА_1 , повернулася без вручення адресату із відміткою поштового відділення про причини повернення «за закінченням встановленого строку зберігання». (а.с.32)

У зв`язку з неявкою учасників справи в судове засідання, призначене на 07 липня 2020 року, розгляд даної справи було відкладено на 04 серпня 2020 року на 15 год. 45 хв. про, що сторонам у справі було надіслано судові повістки про виклик до суду.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні відомості про вручення позивачці судової повістки про виклик в судове засідання на 04 серпня 2020 року.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає безпідставним висновок суду першої інстанції про те, що позивачка була належно повідомлена судом про час та місце розгляду справи, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами - розписками у повідомленнях про вручення поштових відправлень (а. с. 32, 35).

З матеріалів справи вбачається, що на аркуші справи 32 є поштове відправлення з судовою повісткою на 07 липня 2020 року, адресоване позивачці, проте вказане відправлення не було вручено адресату та повернуто на адресу суду першої інстанції з відміткою «за закінченням строку зберігання». В той час, як за правилами ст.130 ЦПК України, належним повідомленням про час та місце розгляду справи є розписка адресата про одержання судової повістки з поміткою про дату її вручення. На аркуші справи № 35, на який посилається суд першої інстанції, як на доказ повідомлення позивачки про розгляд справи 04.08.2020 року, є поштове відправлення з судовою повісткою на 04 серпня 2020 року, адресоване відповідачу ОСОБА_2 , яке також не було вручено адресату та повернуто до суду з відміткою «адресат відсутній». При цьому, відомостей про отримання судової повістки на 04.08.2020 року саме позивачкою матеріали справи не містять, на що судом першої інстанції не було звернуто уваги, тому доводи апеляційної скарги про неотримання позивачкою судових повісток узгоджуються з наявними у справі доказами .

При цьому, однією з необхідних умов для залишення позовної заяви без розгляду, є повторна неявка позивача в судові засідання, про які він був повідомлений належним чином. Проте, в матеріалах даної справи відсутні докази належного повідомлення позивачки ОСОБА_1 про розгляд справи 07 липня 2020 року та 04 серпня 2020 року.

Враховуючи встановлені фактичні обставини справи, висновок суду першої інстанції про те, що належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи позивачка повторно не з`явилася у судове засідання, а тому є підстави для залишення позову ОСОБА_1 без розгляду, колегія суддів вважає безпідставним та помилковим, а доводи апеляційної скарги про неправильність вказаного висновку суду є обґрунтованими.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права (частина перша статті 8 Конституції України).

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Пунктом 6 ч.1 ст. 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Статтею 379 ЦПК України передбачено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;3) невідповідність висновків суду обставинам справи;4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи те, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали порушено норми процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали, колегія суддів вважає, що ухвала Дарницького районного суду міста Києва від 04 серпня 2020 року про залишення позову без розгляду підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 381 - 384 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу позивачки ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 04 серпня 2020 року про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини постанови, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 23 жовтня 2020 року.

Головуючий: Судді: