БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 2-о/356/28/20
Справа № 356/544/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15.10.2020 року Суддя Березанського міського суду Київської області Лялик Р.М., розглянувши матеріали справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Березанська міська державна нотаріальна контора, про встановлення факту проживання однією сім`єю,

В С Т А Н О В И В:

До Березанського міського суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: Березанська міська державна нотаріальна контора, про встановлення факту проживання однією сім`єю.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження, позовного провадження (загального або спрощеного), окремого провадження.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Згідно положень ч. 1 ст. 184 ЦПК України позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції.

Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях неодноразово наголошував, що, реалізуючи ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Прецедентними в цьому відношенні є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року, в яких зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулювання з боку держави.

Так, суддя відкриває провадження за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження (ч. 1 ст. 187 ЦПК України).

Проаналізувавши подану заяву з урахуванням ч. 3 ст. 294 ЦПК України, суд прийшов до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху у зв`язку з тим, що подана без додержання вимог ст. 177 ЦПК України.

Вимоги до позовної заяви закріплені, зокрема, в ст. 177 ЦПК України.

Суд наголошує, що згідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Пунктами 5, 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява, окрім іншого, повинна містити: 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Статтею 293 ЦПК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Вимоги до заяви про встановлення фактів, що мають юридичне значення встановлені ст. 318 ЦПК України.

Так, у заяві повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

У поданій 12.10.2020 заяві про встановлення факту проживання однією сім`єю заявник фактично наводить цитати з постанови Київського апеляційного суду від 27 липня 2020 року у справі № 356/799/19, та викладає прохальну частину заяви.

Однак, у заяві не наведено причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт, відсутнє узгодження викладених вимог із посиланням на певні обставини.

Статтею 316 ЦПК України визначено правила визначення підсудності у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Так, заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання. Підсудність справ за заявою громадянина України, який проживає за її межами, про встановлення факту, що має юридичне значення, визначається за його клопотанням ухвалою судді Верховного Суду.

З матеріалів поданої заяви та долучених до неї документів слідує, що заявник ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Заявником додано копію ухвали судді Верховного Суду у складі Касаційного цивільного суду від 02 серпня 2018 року про визначення підсудності, якою задоволено клопотання ОСОБА_1 і визначено підсудність цивільної справи за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа Березанська міська нотаріальна контора, Березанському міському суду Київської області.

Суд приходить до висновку, що вказана ухвала не може бути оцінена як факт дотримання заявником вимог ч. 2 ст. 316 ЦПК України, зважаючи на те, що ухвала датована серпнем 2018 року, стосувалася вона клопотання, внесеного Ковальчуком В.В. у липні 2018 року, у межах іншої цивільної справи, незважаючи на співпадіння суб`єктного складу (заявник, заінтересована особа).

Таким чином, суд приходить до висновку, що заявнику необхідно надати суду докази на підтвердження того, що він у 2020 році, з метою подання до Березанського міського суду Київської області заяви в порядку окремого провадження, звертався до Верховного Суду з клопотанням про визначення підсудності справи за його заявою про встановлення юридичного факту проживання однією сім`єю, відповідно до ч. 2 ст. 316 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене вище, суддя приходить до висновку, що заява повинна бути залишена без руху із наданням строку на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали судді.

Керуючись ст.ст. 4, 175-177, 184, 185, 260-261,294, 315-316, 318 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Березанська міська державна нотаріальна контора, про встановлення факту проживання однією сім`єю, - залишити без руху, надавши заявнику строк в 10 (десять) днів з дня вручення копії даної ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити заявнику, що в разі невиконання ухвали заява буде вважатися неподаною та повернута йому.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя: Р.М. Лялик