Ухвала

15 жовтня 2020 року

м. Київ

справа № 646/757/17

провадження № 61-11640ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Бурлакова С. Ю., Коротенка Є. В.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 30 червня 2020 року у справі за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа - Комунальне підприємство «Жилкомсервіс», про виселення з самоправно зайнятого житлового приміщення та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визнання права користування житлом та зобов`язання укласти договір найму квартири,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2017 року Харківська міська рада звернулася до суду з указаним позовом, в якому просила виселити ОСОБА_1 із самоправно зайнятої квартири АДРЕСА_1 без надання іншого житлового приміщення.

У червні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду із зустрічним позовом до Харківської міської ради, в якому просила визнати за нею право користування квартирою АДРЕСА_1 та зобов`язати Харківську міську раду укласти з нею індивідуальний договір найму зазначеної квартири.

Червонозаводський районний суд м. Харкова рішенням від 21 лютого 2020 року в задоволенні позову Харківської міської ради відмовив. Зустрічний позов ОСОБА_1 задовольнив частково. Визнав за ОСОБА_1 право користування квартирою АДРЕСА_1 . В решті позову відмовив. Вирішив питання про розподіл судових витрат.

Харківський апеляційний суд постановою від 30 червня 2020 року рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 21 лютого 2020 року скасував та ухвалив нове рішення, яким позов Харківської міської ради задовольнив. Виселив ОСОБА_1 із самоправно зайнятої квартири АДРЕСА_1 без надання іншого житлового приміщення. В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 відмовив. Вирішив питання про розподіл судових витрат.

04 серпня 2020 року ОСОБА_1 подала засобами поштового зв`язку касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду від 30 червня 2020 року (повний текст якої складено 06 липня 2020 року) у вищевказаній справі.

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 27 серпня 2020 року відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги. Касаційну скаргу залишено без руху та надано строк дня усунення недоліків, а саме - заявнику слід було надати уточнену редакцію касаційної скарги, в якій зазначити підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 ЦПК України підстави (підстав), а також надіслати копії скарги відповідно до кількості учасників справи та квитанцію (платіжне доручення) про сплату судового збору, і встановлено для виконання вищевказаних недоліків строк десять днів з дня вручення ухвали, та роз`яснено заявнику про наслідки невиконання вимог ухвали суду.

Згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, за ідентифікатором поштового відділення 666, заявник отримала вказану ухвалу 15 вересня 2020 року.

25 вересня 2020 року на виконання вимог вказаної ухвали ОСОБА_1 надіслала засобами поштового зв`язку уточнену редакцію касаційної скарги, клопотання про зупинення виконання постанови Харківського апеляційного від 30 червня 2020 року та клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги.

ОСОБА_1 у клопотанні про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги посилається на те, що у зв`язку із її майновим станом вона немає можливості сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 4 480 грн, оскільки розмір судового збору перевищує 5 % розміру її річного доходу за попередній календарний рік, а тому просила клопотання задовольнити.

На підтвердження наведеного заявником надано довідку Приватного підприємства «ВІКТОР І Я-2020» від 03 липня 2020 року № 3, з якої вбачається, що дохід ОСОБА_1 за період з 01 січня 2020 року до 30 червня 2020 року склав 10 000,20 грн, та довідку Приватного підприємства «ВІКТОР І Я-2020» від 21 вересня 2020 року № 7, з якої вбачається, що дохід ОСОБА_1 за період з 01 січня 2019 року до 31 грудня 2019 року склав 41 126,65 грн

Відповідно до частини першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Враховуючи наведене, клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги слід задовольнити, оскільки розмір судового збору за подання касаційної скарги на судове рішення у цій справі складає 4 480 грн, що перевищує 5 % розміру її річного доходу за попередній рік.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку: рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.

Згідно з абзацом 1 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Підставою касаційного оскарження постанови Харківського апеляційного суду в ід 30 червня 2020 року ОСОБА_1 зазначає неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме: пунктів 1, 3, 4 частини третьої статті 411 ЦПК України, суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 цього Кодексу; суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи; суд встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).

Також, заявник посилається на те, що суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 21 серпня 2019 року у справі № 569/4373/16-ц (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

Касаційна скарга подана в передбачений законом строк, за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України, зокрема, містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України.

Оскільки викладені в касаційній скарзі доводи викликають необхідність їх перевірки, касаційне провадження у даній справі необхідно відкрити та витребувати матеріали справи.

ОСОБА_1 звернулася з клопотанням про зупинення виконання постанови Харківського апеляційного суду від 30 червня 2020 року до закінчення касаційного провадження у справі, яке обґрунтовано тим, що виконання оскаржуваного судового рішення може призвести до виникнення вкрай негативних для неї наслідків, пов`язаних з відсутністю житла, а з урахуванням її малозабезпеченості навіть наймання житла на час розгляду касаційної скарги буде для неї надмірним тягарем. У разі задоволення її касаційної скарги поворот виконання оскаржуваного судового рішення буде практично неможливим.

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.

Враховуючи, що оскаржуване постанова Харківського апеляційного суду від 30 червня 2020 року підлягає примусовому виконанню, а з метою усунення необхідності вирішення у майбутньому процесуального питання повороту виконання судового рішення в разі можливого його скасування, суд вважає за необхідне зупинити виконання постанови Харківського апеляційного суду від 30 червня 2020 року до закінчення касаційного провадження у справі.

Керуючись статтями 136, 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 30 червня 2020 року.

Витребувати з Червонозаводського районного суду м. Харкова цивільну справу № 646/757/17 за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа - Комунальне підприємство «Жилкомсервіс», про виселення з самоправно зайнятого житлового приміщення та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визнання права користування житлом та зобов`язання укласти договір найму квартири.

Зупинити виконання постанови Харківського апеляційного суду від 30 червня 2020 року до закінчення касаційного провадження у справі.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:А. Ю. Зайцев
С. Ю. Бурлаков

Є. В. Коротенко