№ 207/2324/20
№ 2/207/1282/20
23 вересня 2020 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Подобєд О.К.
при секретарі Онищенко Н.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кам`янське цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Південного відділу державної виконавчої служби у місті Кам`янське Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про зняття арешту з нерухомого майна, -
У вересні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до Південного відділу державної виконавчої служби у місті Кам`янське Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про зняття арешту з майна.
В обґрунтування пред`явлених позовних вимог позивачкою вказано, що в серпні 2020 року вона звернулась до Першої Кам`янської державної контори для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті чоловіка ОСОБА_2 померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . При перевірці заборон або арештів майна, було виявлено наявність обтяжень № 1342037 арешту на невизначене майно, все нерухоме майно, надежного ОСОБА_2 , зареєстрованого 30 вересня 2004 року реєстратором Друга Кам`янська державна нотаріальна контора. У зв`язку з чим їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті чоловіка. З відповіді Південного відділу державної виконавчої служби у місті Кам`янське Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро) вбачається, що станом на 03.09.2020 року виконавчі документи відносно громадянина ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вищезазначеному відділі не перебувають. У зв`язку з наявністю арешту вона позбавлена права прийняти спадщину після смерті чоловіка, тому просить позовні вимоги задовольнити та зняти арешт на невизначене майно.
Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала, та просила задовольнити.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, повідомлені належним чином причину неявки суду не повідомили.
Відповідно до положень ч.1 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи наявність у справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що представник позивача проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч.1 ст. 280 та відповідно до ч.1 ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази, дійшов до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню за наступних підстав:
В судовому засіданні встановлено наступні обставини.
Згідно Рішення Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 12.03.2003 року з ОСОБА_2 було стягнуто заборгованість за водопостачання за період з жовтня 1999 року по вересень 2002 року в розмірі 659 гривень 78 копійок (а.с. 8).
Постановою АА 905412 від 13.09.2004 року, яка була винесена ДВС Баглійського РУЮ м. Дніпродзержинська для забезпечення виконання Рішення Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 12.03.2003 року було накладено арешт на все майно ОСОБА_2 (а.с. 11).
Як вбачається з довідки № 193 від 25.08.2020 року, яка видана ОСОБА_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , особистий рахунок № НОМЕР_1 , заборгованість за послуги централізованого водопостачання та водовідведення перед КВП КМР «Міськводоканал» відсутня. (а.с. 9).
Відповідно до ч.2 ст.30 ЦПК України позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцем знаходження цього майна або основної його частини.
Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.
Відповідно до ст.ст. 316, 317, 319 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправне позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
На підставі ст. 1261 ЦК України першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст.56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.
На підставі ст. 1261 ЦК України першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.
Статтею 60 Закону України "Про виконавче провадження" передбачено, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника.
Позивачка має право володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном на свій розсуд, однак не може цього робити через наявність обтяження на належне йому майно.
Таким чином, арешт накладений на майно порушує право, спадкоємця отримати право на спадщину за законом.
Виходячи з вищевикладеного, на час звернення з заявою до суду за наявності арешту (обтяження) накладеного на майно, порушується право власності позивача, внаслідок чого він позбавлений змоги в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, а тому право позивача підлягає судовому захисту у заявлений ним спосіб шляхом зняття арешту з майна.
Оцінюючи усі докази, досліджені в ході судового засідання в їх сукупності, суд вважає за можливо задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 , а саме зняти арештз невизначене майно, що належало померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , який зареєстрований 30 вересня 2004 року в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за № 1342037 реєстратором: Друга Кам`янська державна нотаріальна контора, на підставі постанови про арешт мана боржника та оголошення заборони на його відчуження від 13 вересня 2004 року серії АА № 905412 державним виконавцем ДВС Баглійського РУЮ м. Дніпродзержинська.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 56, 59, 60 Закону України «Про виконавче провадження», ст.ст. 16, 316, 317, 319, 321 Цивільного кодексу України, ст.ст. 12, 13, 30, 76-89, 141, 223, 258, 259, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Південного відділу державної виконавчої служби у місті Кам`янське Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про зняття арешту з майна задовольнити.

Зняти арешт на невизначене майно, все нерухоме майно, що належало померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , який зареєстрований 30 вересня 2004 року в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за № 1342037 реєстратором: Друга Кам`янська державна нотаріальна контора, на підставі постанови про арешт мана боржника та оголошення заборони на його відчуження від 13 вересня 2004 року серії АА № 905412 державним виконавцем ДВС Баглійського РУЮ м. Дніпродзержинська.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя О.К. Подобєд