справа №619/3547/19
провадження №2/619/148/20
Ухвала

06 жовтня 2020 року
Дергачівський районний суд Харківської області у складі головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Носачової І.В., розглянув у підготовчому засіданні справу № 619/3547/19,
ім`я (найменування) сторін:
відповідач: ОСОБА_2 ,
представник відповідача: адвокат Бідненко В.М.
Питання, що вирішуються ухвалою.
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просить витребувати автомобіль Opel Astra, 2010р.в., реєстраційний номер НОМЕР_1 у відповідача та зобов`язати передати автомобіль їй.
ОСОБА_2 звернувся до суду з зустрічним позовом, у якому просить визнати за ним право власності на автомобіль Opel Astra, 2010р.в., реєстраційний номер НОМЕР_1 , в порядку поділу майна подружжя, та припинити за ОСОБА_1 право власності на даний автомобіль, стягнувши з нього на її користь грошову компенсацію, що становить Ѕ частину вартості автомобіля, в розмірі згідно ринкової вартості, встановленої автотоварознавчою експертизою, а автомобіль Hyndai Santa Fe реєстраційний номер НОМЕР_2 визнати власністю ОСОБА_1 , стягнувши з неї на його користь Ѕ частину вартості автомобіля.
Ухвалою суду від 18 грудня 2019 року прийнято зустрічний позов ОСОБА_2 до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 , вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження з первісним позовом, суд перейшов до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.
Згідно з ухвалою суду від 15.01.2020 по справі призначена автотоварознавча експертиза, провадження зупинено та відповідно до ухвали від 20.08.2020 відновлено у зв`язку з надходженням до суду висновку №692 від 11.08.2020.
Як передбачено ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.
У підготовчому засіданні 15.01.2020, проведення якого було зупинено у зв`язку з призначенням експертизи, позивачем було подано позовну заяву від 14.01.2020, як додаток до позову від 05.09.2010 (а.с. 115-137), у якому просить визнати порушеним право власності з боку відповідача на автомобіль Opel Astra, реєстраційний номер НОМЕР_1 та витребувати даний автомобіль, стягнути з неї на користь відповідача грошову компенсацію в розмірі Ѕ частини вартості автомобілів Opel Astra реєстраційний номер НОМЕР_1 та Hyndai Santa Fe реєстраційний номер НОМЕР_2 .
Розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 зі збільшеними позовними вимогами, суд дійшов висновку про відмову у її прийнятті, виходячи з наступного.
За змістом ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.
Отже, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Як встановлено ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.
З огляду на права, надані сторонам процесуальним Законом фундаментально відносно тексту позову, позивач може: збільшувати/зменшувати розмір позовних вимог (стосується вимог у грошовому вимірі), змінити підставу або предмету позову. І цей перелік є вичерпним.
Отже, збільшення розміру позовних вимог збільшення його суми.
Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.
Зміна предмета позову означає зміну вимог з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета і підстав позову, як визначено вищенаведеною нормою ч. 3 ст. 49 ЦПК України, не допускається. Доповнення позовних вимог новими вимогами та новими обставинами по своїй суті є новим позовом.
Зі змісту позовної заяви зі збільшеними позовними вимогами, наданої позивачем ОСОБА_1 не вбачається збільшення розміру позовних вимог, оскільки вони не стосуються грошового виміру, а вбачається зміна підстав і предмету позову, тобто заявляє вимоги, які перебувають поза межами спірних правовідносин у справі, таку заяву слід розцінювати як подання іншого (ще одного) позову, що не відповідає приписам процесуального закону та по суті є пред`явленням нового позову, що в даному випадку не ґрунтується на законі, і тому у суду відсутні підстави для прийняття до розгляду заяви зі зміненим предметом та підставами позову.
Разом з цим, враховуючи положення ст.4 ЦПК України, необхідно роз`яснити позивачу її процесуальне право на звернення до суду з такими позовними вимогами в порядку позовного провадження.
Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про виклик у судове засідання в т.ч. свідків.
Позивач ОСОБА_1 у підготовчому засіданні заявила клопотання про допит як свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 щодо обставин вивезення і приховування спільного майна подружжя відповідачем.
Представник відповідача та відповідач у підготовчому засіданні покладалися на розсуд суду при вирішення даного клопотання.
Відповідно до ч. 1, п. 3 ч. 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються показаннями свідків.
Згідно з ч. 1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Предмет доказування - це коло фактів об`єктивної дійсності, необхідних для вирішення справи по суті. Тобто, факти, які повинні бути встановлені в справі, утворюють предмет доказування.
Так, предметом доказування у цій справі є вимоги ОСОБА_1 про витребування у відповідача автомобіля Opel Astra з реєстраційним номером НОМЕР_1 , тоді як факт наявності у нього цього транспортного засобу відповідачем не оспорюється.
Частиною 1 ст. 82 ЦПК України передбачено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.
Як передбачено ч. 1 ст. 90 ЦПК України, показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.
Так, зі змісту зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 вбачається, що спірний автомобіль Opel Astra з реєстраційним номером НОМЕР_1 знаходиться у нього та з висновку експерта за № 692 від 11.08.2020 вбачається, що саме ОСОБА_2 надав експерту на огляд даний транспортний засіб, отже, обставина перебування зазначеного вище автомобіля у відповідача не підлягає доказуванню показаннями свідків.
Інших будь-яких позовних вимог, на підтвердження яких могли бути допитані свідки, ОСОБА_1 не заявляла та у поданій заяві не зазначила щодо обґрунтування заперечень проти зустрічного позову показаннями свідків.
У зв`язку з чим клопотання про виклик свідків задоволенню не підлягає.
Представник відповідача у підготовчому засіданні не заперечував проти клопотання.
Як передбачено п. 7 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше.
Згідно з ч.ч. 1, 4 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.
Як на підставу клопотання позивач посилається на необхідність доведення наявності права спільної власності відповідача з третьою особою, тоді як факт наявності права власності не може бути доведено даними Московського ВП ГУНП в Харківській області.
Пунктами 10, 15, 19 ч. 2 ст. 197 ЦПК України встановлено, що у підготовчому засіданні судвирішує заяви та клопотання учасників справи; призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.
Відповідачем ОСОБА_2 заявлено клопотання про бажання брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, оскільки він проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до ч. 1 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.
Враховуючи викладене, з метою усунення перешкод у розгляді справи, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання відповідача та проводити розгляд справи в режимі відеоконференції.
Відповідно до ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.
Керуючись ст.ст.189, 196-198, 200, 210, 212, 247, 258-261, 268, 272 ЦПК України, суд
Закрити підготовче провадження та призначити до розгляду по суті цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування автомобіля та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на автомобіль на 03 листопада 2020 року об 11 год 00 хв у приміщенні Дергачівського районного суду Харківської області, що знаходиться за адресою: м. Дергачі Харківської області вул. 1 Травня, 63, в залі судових засідань № 2.
Про місце, дату і час судового засідання повідомити сторони.
Відмовити у задоволенні клопотання позивача про виклик свідків та витребування доказів.
Копію ухвали направити до Червоноградського міського суду Львівської області та особам, які братимуть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Повернути позивачу ОСОБА_1 позовну заяву з додатками від 14.01.2020.
Ухвала набирає сили з моменту її підписання суддею. Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І. М. Нечипоренко