У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"28" лютого 2020 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді САВЛУК Т.В., за участі секретаря Бурячек О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва заперечення відповідача щодо розгляду справи за правилами спрощеного провадження, які подано в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

в с т а н о в и в:

13 вересня 2019 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

16 грудня 2019 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про продовження розгляду цивільної справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Представник відповідача - адвокат Сагірова А.Г. в судовому засіданні просила прийняти заперечення відповідача проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження та замінити засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням, мотивуючи тим, що виходячи предмету позову між сторонами виникли відносини з приводу поділу спільного сумісного майна подружжя, які врегулюванні подружжям шляхом укладання шлюбного договору в іншій країні, що зумовлює застосування норм Закону України «Про міжнародне приватне право» та міжнародних договорів, укладених та ратифікованих Україною, що суттєво ускладнює справу, важливим є наявність іноземного елементу в суб`єктному складі сторін - громадянство Російської Федерації позивача і відповідача, тому для підготовки належних та допустимих доказів потрібен додатковий час, ціна позову перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, виходячи з ринкової вартості об`єкту нерухомого майна, що є предметом позову, тому в сукупності наведених підстав здійснення зазначених процесуальних дій є неможливим у разі слухання справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Представник позивача - адвокат Куравленко О.А. в судовому засіданні підтримала заперечення відповідача щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Вислухавши думку учасників справи, оцінивши наведені представником відповідача підстави для призначення розгляду справи в порядку загального позовного провадження, суд приходить до наступного.

Згідно із ч.4 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною шостою цієї ж статті визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 277 Цивільного процесуального кодексу України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Виходячи із суб`єктного складу сторін спору, предмету та ціни позову, з урахуванням висунутих представником відповідача заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, та беручи до уваги необхідність з`ясування відомостей, які мають значення для вирішення справи по суті, а також зважаючи на те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагають проведення судового засідання, з метою повного та всебічного встановлення обставин справи, суд приходить до висновку про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначення у справі підготовчого судового засідання.

Відповідно до ч. 6 ст. 277 Цивільного процесуального кодексу України якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 2, 19, 261, 274-279, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Заперечення представника відповідача Сагірової А.Г. щодо розгляду справи за правилами спрощеного провадження - задовольнити.

Розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, проводити за правилами загального позовного провадження та замінити засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Призначити підготовче судове засідання з повідомленням учасників справи, яке відбудеться 27 березня 2020 року на 10 год. 00 хв. в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Кошиця,5 (каб.207)

У підготовче засідання викликати сторони у справі.

Ухвала набирає законної сили в момент її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернетhttp://dn.ki.court.gov.ua

Відповідно до положень ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України)

Су д д я