Справа № 368/1304/19
Рішення 2/368/124/20

Іменем України

"20" лютого 2020 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого-судді Шевченко І.І.

при секретарі Назаренко А.І.

з участю представника позивача Мачульського М.В.

відповідача ОСОБА_1

та представника відповідача адвоката Пати С.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кагарлик цивільну справу в спрощеному позовному провадженні за позовом Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію, -

в с т а н о в и в:

представник позивача просить суд стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача ПрАТ «Київобленерго» заборгованість за спожиту електроенергію в сумі 20248,56 грн. та

суму судового збору в розмірі 1921 грн. 00 коп., обґрунтовуючи позов наступним.

Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» є суб`єктом господарювання, що здійснює підприємницьку діяльність з розподілення електричної енергії на території Київської області.

До 01.01.2019 року постачання електричної енергії на території Київської області здійснювалося ПрАТ «Київобленерго». З 01.01.2019 року послуги з постачання електричної енергії надаються ТОВ «Київська обласна ЕК». ПрАТ «Київобленерго» продовжує здійснювати свою ліцензовану діяльність в частині розподілу електричної енергії.

04.07.2011 року між попередником позивача ЗАТ «А.Е.С. Київобленерго» та споживачем ОСОБА_1 було укладено договір про користування електричною енергією на об`єкт споживача, що розташований за адресою АДРЕСА_1 , та відкрито особовий рахунок НОМЕР_1 .

Згідно технічної документації споживач ОСОБА_1 має у власному користуванні електроустановку КТП-10/04, кВ. з силовим трансформатором 63 кВА., та КЛ-10 кВ. L=0,046 км. зовнішнього електропостачання житлових будинків за адресою: АДРЕСА_1 .

Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМУ від 26.07.1999 р. №1357, які регулювали відносини між громадянами (споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, було передбачено, що споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем та енергопостачальником (п.3 Правил ).

При цьому, користування електричною енергією - є споживання електричної енергії з дотриманням споживачем визначених відповідними договорами умов підключення електроустановок споживача до електричних мереж у точці приєднання, умов оплати купованої електричної енергії.

Відповідно до п. 42 Правил споживачі електричної енергії зобов`язані: дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та ПКЕЕ, надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку та інше.

Пунктом 19 Правил передбачено, що розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі фактичних показань приладів обліку.

Відповідно до п. 21 Правил знімання показів засобів обліку провадиться електропостачальником (електророзподільним підприємством) та/або побутовим споживачем щомісяця відповідно до умов договору. Побутовий споживач, як правило, знімає покази засобу обліку на перше число місяця, наступного за розрахунковим періодом (місяцем).

Якщо знімання показів проводиться побутовим споживачем, електропостачальник (електророзподільне підприємство) має право контролювати правильність знімання показів засобів обліку побутовим споживачем.

Передані побутовим споживачем та отримані у порядку, визначеному у договорі, та/або зняті електропостачальником (електророзподільним підприємством) дані про покази засобу обліку протягом періоду, що починається за два робочі дні до кінця розрахункового місяця та закінчується на третій робочий день наступного розрахункового періоду (календарного місяця), вважаються даними на перше число календарного місяця.

Згідно умов Договору №200747323 про користування електричною енергією від 04.07.2011 року знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця.

Пунктом 30 Правил врегульовано, що якщо доступ до засобу обліку неможливий, представник енергопостачальника виписує платіжний документ на підставі даних про фактичне споживання електричної енергії за попередній період, про що робиться відповідна позначка в особовому рахунку побутового споживачі.

Згідно п. 42 Правил побутовий споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.

Абзацом 2 п. 19 Правил встановлено, що у разі коли у власності або користуванні побутового споживача перебувають електричні мережі напругою понад 1 кВ, а засіб обліку встановлений не на межі балансової належності електричних мереж, електропостачальник проводить побутовому споживачу розрахунок технічних втрат електричної енергії в електричних мережах відповідно до методики визначення технологічних втрат електричної енергії в електричних мережах, трансформаторних пунктах, які належать побутовим споживачам (населенню), затвердженої НКРЕКП. Порядок розрахунку електричної енергії в електричних мережах, трансформаторних пунктах, які належать побутовим споживачам, є додатком до договору про користування електричною енергією.

З 11.06.2018 вступили в дію Правила роздрібного ринку електричної енергії затверджені постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312, які регулюють взаємовідносини між суб`єктами роздрібного ринку електричної енергії. Зокрема, пунктом 2.3.13 глави 2.3 розділу II ПРРЕЕ передбачено, що обсяги спожитої електричної енергії визначаються за розрахунковий період, який становить 1 календарний місяць. Обсяг спожитої протягом розрахункового періоду електричної енергії визначається в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку. Відповідно до п. 6.1 глави 6 розділу XIII Кодексу комерційного обліку електричної енергії затвердженого Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №311, обсяги спожитої електричної енергії визначаються за розрахунковий період, який становить один місяць. Зчитування показів лічильника провадиться ППКО та/або ОМ, та/або споживачем щомісяця відповідно до умов договору. Покази лічильників мають фіксуватись з вказанням фактичної дати та, за необхідності, часу зчитування. Пунктом 6.2. цієї ж глави та розділу Кодексу також передбачено, що у побутових споживачів покази лічильника мають зчитуватися на перше число календарного місяця, наступного за розрахунковим. Якщо побутовий споживач самостійно подає дані про обсяги споживання електричної енергії за розрахунковий період, такі дані надаються споживачем до ППКО не пізніше 4 числа місяця, наступного за розрахунковим, шляхом повідомлення по телефону чи іншими електронними засобами або через свій кабінет на сайті ППКО, або через особисте звернення до ППКО.

Відповідно до п. 4.12 глави 4 розділу III ПРРЕЕ плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 20 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну. Рахунок за спожиту електричну енергію зокрема оплачується: протягом 10 робочих днів від дня отримання рахунка побутовим споживачем; в інший термін, передбачений договором, але не пізніше 20 календарного дня після закінчення розрахункового періоду.

Згідно п. 1.1.2 глави 1.1 розділу І ПРРЕЕ, технологічні витрати електричної енергії на транспортування електричної енергії електричними мережами (технологічні витрати електричної енергії) - це сума втрат електричної енергії в елементах мереж, витрат електричної енергії на власні потреби підстанцій та витрат електричної енергії на плавлення ожеледі.

Відповідно до п. 6.23 глави 6 розділу XIII Кодексу комерційного обліку електричної енергії, розрахунок обсягу технологічних втрат електричної енергії в мережах споживача (основного споживача) здійснюється відповідно до методичних рекомендацій, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі. Пунктом 6.25 цієї ж глави та розділу Кодексу встановлено, що у разі встановлення лічильників електричної енергії не на межі розподілу балансової належності електромереж обсяги перетікання електричної енергії коригуються відповідно до методичних рекомендацій, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі.

Пунктом 4.35. розділу IV ПРРЕЕ врегульовано, що спірні питання, які виникають між відповідними учасниками роздрібного ринку щодо проведення розрахунків за електричну енергію, надані послуги оператора системи чи постачальника послуг комерційного обліку, вирішуються сторонами укладених договорів в установленому законодавством порядку, у тому числі шляхом переговорів або в судовому порядку.

У зв`язку з тим, що розрахунковий засіб обліку споживача встановлений не на межі розподілу балансової належності електромереж (точці продажу) втрати електроенергії на ділянці мережі від межі розподілу до місця встановлення розрахункових засобів обліку віднесено на рахунок фізичної особи, на балансі якої перебуває зазначена ділянка мережі.

Споживач оплачував виставлені енергопостачальником рахунки на оплату втрат електричної енергії в мережах споживача. Разом з тим показники електролічильника енергопостачальнику не надавав та за спожиту електричну енергію не сплачував. Оскільки доступ до засобу обліку був неможливий, то енергопостачальник відповідно до п. 30 ПКЕЕ виписував платіжний документ на підставі даних про фактичне споживання електричної енергії за попередній період.

06.11.2018 року споживачем передано енергопостачальнику покази приладу обліку які зафіксовані на значенні 8496. 14.12.2018 року представниками енергопостачальника самостійно було знято дані про покази засобу обліку споживача, які зафіксовані на значенні 19911. Після цього споживачу було здійснено донарахування за спожиту електричну енергію на кінець грудня місяця 2018 року на загальну суму 28 912,32 грн. В послідуючому за звернення споживача 05.04.2019 року на даному об`єкті було проведено контрольний огляд розрахункового засобу обліку електричної енергії. Згідно Акту контрольного огляду розрахункового засобу обліку електричної енергії від 05.04.2019 року № 029902, електролічильник НІК 2301АП1 заводський номер 0237030 має показник 020754,4. У зв`язку із цим було здійснено перерахунок і сума заборгованості зменшилася і станом на день подачі позовної заяви до суду становить 20248,56 грн.

Показник лічильника станом на 31.12.2018 року зафіксовано на значенні 20039. Таким чином різниця спожитих та не оплачених споживачем кВт. год. е/е. між показником 8496, що передано споживачем та фактичними показаннями 20039, складає (20039 - 8496) = 11543 кВт. год. е/е.

В результаті проведеного нарахування за спожиту електричну енергію за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі фактичних показань приладу обліку у споживача виникла заборгованість за спожиту електричну енергію, яка станом на день звернення до суду становить 20248,56 грн.

Споживачу неодноразово формувалися і виставлялися до оплати рахунки на оплату спожитої електричної енергії на суму 20248,56 грн. Останній рахунок на суму 20248,56 грн. сформовано та виставлено до оплати споживачу 30.09.2019 року.

До заяви додається особова картка споживача, з якій відображено всі нарахування, оплати та загальний баланс особового рахунку.

06.06.2019 р. позивач звернувся до Кагарлицького районного суду Київської області із заявою про видачу судового наказу про стягнення із споживача ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію в сумі 20248,56 грн. 12.08.2019 року суддею Кагарлицького районного суду Київської області Іванютою Т.Є. у цивільній справі №368/694/19 винесено ухвалу про скасування судового наказу.

За подання до суду заяви про видачу судового наказу ПрАТ «Київобленерго» було сплачено судовий збір в розмірі 192,10 грн. Оригінал платіжного доручення міститься в матеріалах цивільної справи №368/694/19.

Згідно ч. 2 ст. 164 ЦПК України у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви. Таким чином позивачем згідно платіжного доручення № від 09.09.2019 року сплачено судовий збір в розмірі 1728,90 грн., з урахування сплаченої раніше суми судового збору у розмірі 192,10 грн.

Заборгованість за спожиту електроенергію в сумі 20248,56 грн. станом на день подання позову відповідачем не сплачено, тому ПрАТ «Київобленерго» вимушене звернутися до суду за захистом своїх порушених прав та законних інтересів.

Таким чином, з урахуванням наведеного, вимоги ПрАТ «Київобленерго» до Відповідача -відповідають наведеним нормам чинного законодавства та повністю підтверджуються доданими матеріалами, у зв`язку з чим вартість спожитої та не оплаченої електричної енергії підлягає стягненню з відповідача в повному обсязі.

Згідно з ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Частиною 1 ст. 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідач ОСОБА_1 та її представник адвокат Пата С.П. просили суд відмовити в повному обсязі Приватному акціонерному товариству «Київобленерго» у задоволенні позову до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту електроенергію, обґрунтовуючи заперечення наступним. Нарахування суми, заявленої до стягнення, позивачем здійснено без належних правових підстав, оскільки відповідачем сумлінно, у чіткій відповідності з умовами укладеного договору про користування електричною енергією, сплачувалися рахунки, що виставлялися позивачем. Сума виставлених відповідачу рахунків відповідає сумі сплачених ним коштів на виконання договірних зобов`язань перед позивачем. Натомість, позовні вимоги базуються на хибному твердженні про невиконання відповідачем договірних обов`язків щодо щомісячного знімання показань приладів обліку, і, як наслідок, заниження та несплати дійсного обсягу спожитої електричної енергії. Так, позивач стверджує: «Згідно умов Договору №200747323 про користування електричною енергією від 04.07.2011 р. знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця». «06.11.2018 року споживачем передано енергопостачальнику покази приладу обліку, які зафіксовані на значенні 8496. 14.12.2018 року представниками самостійно було знято дані про покази засобу обліку споживача, які зафіксовані на значенні 19911. Після цього споживачу було здійснено донарахування за спожиту електричну енергію на кінець грудня місяця 2018 року на загальну суму 28 912,32 грн. Згідно Акту контрольного огляду розрахункового засобу обліку електричної енергії від 05.04.2019 року №029902, електролічильник НІК 2301АП1 заводський номер 0237030 має показник 020754,4. У зв`язку із цим було здійснено перерахунок і сума заборгованості зменшилася і станом на день подачі позовної заяви до суду становить 20 248,56 грн». «Показник лічильника станом на 31.12.2018 року зафіксовано на значенні 20039. Таким чином, різниця спожитих та не оплачених споживачем кВт год. е/е між показником 8496, що передано споживачем, та фактичними показниками 20039, складає (20039-8496)= 11543 кВт год. е/е». 04.07.2011 року між ОСОБА_1 як Споживачем, та ЗАТ «А.Е.С. Київобленерго» як Енергопостачальником укладено Договір №200747323 про користування електричною енергією щодо житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , особовий рахунок НОМЕР_1 .На час дії договору відносини між сторонами регулювалися нормами Закону України «Про електроенергетику» та Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, зокрема такими нормами Правил:

?п. 3 Правил: споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і електропостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією (додаток 1) і укладається на три роки. Договір про користування електричною енергією вважається продовженим на кожен наступний рік, якщо за місяць до закінчення зазначеного строку жодна із сторін не заявила про розірвання договору або про внесення до нього змін;

?п.19 Правил: розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показів засобів обліку;

?п.21 Правил: знімання показів засобів обліку провадиться електропостачальником (електророзподільним підприємством) та/або побутовим споживачем щомісяця відповідно до умов договору. Побутовий споживач, як правило, знімає покази засобу обліку на перше число місяця, наступного за розрахунковим періодом (місяцем).

Якщо знімання показів проводиться побутовим споживачем, електропостачальник (електророзподільне підприємство) має право контролювати правильність знімання показів засобів обліку побутовим споживачем. Передані побутовим споживачем та отримані у порядку, визначеному у договорі, та/або зняті електропостачальником (електророзподільним підприємством) дані про покази засобу обліку протягом періоду, що починається за два робочі дні до кінця розрахункового місяця та закінчується на третій робочий день наступного розрахункового періоду (календарного місяця), вважаються даними на перше число календарного місяця. Зняті споживачем чи отримані та/або зняті енергопостачальником (електророзподільним підприємством) дані про покази засобу обліку в інший день вважаються вихідними даними для визначення показів засобу обліку на перше число календарного місяця шляхом додавання (віднімання) середньодобового споживання, помноженого на кількість днів (діб) між датою зняття показів та першим числом календарного місяця. Платіжний документ, який виписується енергоспостачальником, формується ним за обсяг електричної енергії, спожитий протягом календарного місяця (з першого числа розрахункового місяця, по перше число місяця, наступного за розрахунковим).

Результати знятих уповноваженою особою електропостачальника (електророзподільного підприємства) показів засобу обліку обов`язково вносяться в абонентську книжку (розрахункову книжку) або зазначаються на корінці останнього розрахункового документа, наданого побутовим споживачем на перевірку, із зазначенням дати проведення зняття.

У разі відмови побутового споживача в доступі до об`єкта споживача або незабезпечення побутовим споживачем безперешкодного доступу представників електропостачальника до засобу обліку для проведення ними зняття показів (контрольного огляду) такий факт фіксується в акті про недопуск Складений акт про недопуск підписується представниками електропостачальника (електророзподільного підприємства), присутніми під час проведення зняття показів засобу обліку (контрольного огляду), та побутовим споживачем. У разі відмови споживача від підпису представниками електропостачальника (електророзподільного підприємства) про це зазначається в акті про недопуск. Акт про недопуск без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники електропостачальника (електророзподільного підприємства). Один примірник акта про недопуск надається побутовому споживачу особисто, а у разі його відсутності або відмови в отриманні надсилається засобами поштового зв`язку. У разі отримання побутовим споживачем акта про недопуск поштою дата доступу узгоджується ним з електропостачальником (електророзподільним підприємством) за телефонами, зазначеними у цьому акті, або кол-центру.

Складений акт про недопуск є підставою для проведення відключення від електропостачання, якщо протягом п`яти робочих днів від дня отримання акта про недопуск побутовий споживач не забезпечить представникам електропостачальника (електророзподільного підприємства) доступ до свого об`єкта для обстеження засобу обліку та/або не узгодить з ними дату проведення зазначеного обстеження.

?п. 22 Правил: оплата спожитої електричної енергії може здійснюватися: за розрахунковими книжками; за платіжними документами, які виписуються енергопостачальником; за карткою попередньої оплати.

Порядок та форма оплати спожитої електричної енергії визначаються у договорі. У платіжному документі електропостачальник обов`язково має зазначити: номер особового рахунка; адресу об`єкта;

призначення платежу; період, за який проводиться розрахунок; значення попередніх та поточних показів засобу обліку (багатофункціонального/зонного засобу обліку у разі його наявності); дату зняття фактичних показів засобу обліку (у разі проведення розрахунків за платіжними документами, які виписуються електропостачальником); обсяг спожитої електричної енергії; тарифи; розмір наданих пільг та житлових субсидій; суму до оплати.

?П. 30 Правил: якщо доступ до засобу обліку неможливий, представник енергопостачальника виписує платіжний документ на підставі даних про фактичне споживання електричної енергії за попередній період, про що робиться відповідна позначка в особовому рахунку побутового споживача.

Якщо протягом двох розрахункових періодів представник енергопостачальника не мав доступу до засобу обліку, він залишає побутовому споживачу в поштовій скриньці повідомлення про дату наступного відвідання чи прохання передати покази засобу обліку енергопостачальнику. Якщо після цього побутовий споживач не передав відомостей про кількість спожитої електричної енергії, енергопостачальник має право через 30 днів після дати відправлення письмового попередження припинити постачання електричної енергії побутовому споживачу.

Відтак, Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357, передбачено, що саме умовами договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і електропостачальником визначається порядок споживання і облікування електричної енергії, порядок зняття показань, порядок оплати за спожиту електроенергію та проведення перерахунку оплати.

У зв`язку з цим необхідно звернути увагу на порядок врегулювання зазначених питань положеннями укладеного між позивачем та відповідачем Договору від 04.07.2011 року №200747323 про користування електричною енергією щодо житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , особовий рахунок НОМЕР_1 , зокрема на такі положення Договору:

?п. 12 Договору: споживач електричної енергії зобов`язується: оплачувати спожиту електроенергію відповідно до умов .. цього договору; ... надавати розрахункові документи на вимогу представників Енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів в них показанням приладу обліку; ... забезпечувати доступ представникам Енергопостачальника та/або Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії (Держенергонагляд), які пред`явили свої службові посвідчення, до квартири, або іншого об`єкта для обстеження приладу обліку, електроустановок, і електропроводки та для виконання припинення постачання електричної енергії (не передбачено обов`язку Споживача щомісячного знімання показань приладів обліку, як те стверджує позивач у позові).

?п. 13 Договору: енергопостачальник має право: ... на виставлення платіжних документів (рахунків);

...перевіряти стан електроустановок, електропроводки, приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та виконувати інші заходи, передбачені ПКЕЕН;

?п. 14 Договору: енергопостачальник зобов`язується: ... проводити не менше як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку у споживача відповідно до затверджених графіків.

?п. 17 Договору: розрахунковим періодом для встановлення розміру оплати спожитої електричної енергії є календарний місяць. Енергопостачальник пропонує споживачу три порядки оплати за отриману електричну енергію, а саме: оплата за електричну енергію здійснюється відповідно до показань приладу обліку.

Для полегшення проведення розрахунків Енергопостачальник надсилає споживачу поштою або надає через своїх представників рахунки. Обсяг електроенергії у рахунках вказується на підставі даних про прогнозоване споживання електроенергії Споживачем, яке визначається на основі фактичних показників приладів обліку. Для Споживача, з яким вперше укладається договір про користування електричною енергією при виставленні рахунку використовується заявлене Споживачем очікуване електроспоживання за місяць: 100кВт*год.

Енергопостачальник періодично, але не рідше одного разу на шість місяців, проводить перерахунок за фактично спожиту електричну енергію та надає Споживачу рахунок.

Фактичні покази лічильника визначаються: за даними вказаними Споживачем в рахунку на оплату, повідомлені Споживачем за телефоном 5-18-74, за даними контрольного знімання показів приладу обліку персоналом Енергопостачальника, отримані в інший спосіб (надані Споживачем з листом, отримані з автоматичної системи комерційного обліку електричної енергії тощо). Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься Споживачем на поточний рахунок із спеціальним режимом використання Енергопостачальника протягом 10 днів з дати отримання рахунку, але не пізніше 20 числа місяця наступного за розрахунковим. У разі неотримання рахунку, який виставляється Енергопостачальником, Споживач самостійно здійснює оплату в банківських установах.

Споживач має право здійснити оплату за електричну енергію в банківських установах в будь-який час і незалежно від наявності рахунку, який виставляється Енергопостачальником. Так, починаючи з червня 2014 року (фіксація показника 8 496 кВт у поточних, попередніх та фактичних показах) на рахунки ПАТ «Київобленерго» надійшли наступні сплачені ОСОБА_1 суми: 11.08.2014 року - 99,42 грн., 10.09.2014 року - 164,63 грн., 16.10.2014 року-126,98 грн., 13.01.2015 року-15,18 грн., 23.02.2015 року - 80,41 грн., 17.03.2015 року - 39,59 грн., 07.05.2015 року-125,04 грн., 05.11.2015 року-570,08 грн., 09.02.2016 року-325,92 грн., 24.03.2016 року-100,00 грн., 26.08.2016 року-800,51 грн., 27.01.2017 року - 700,00 грн., 25.05.2017 року - 801,12 грн., 23.11.2017 року-1 534,56 грн., 27.03.2018 року-994,00 грн., 10.07.2018 року-767,00 грн., 08.11.2018 року - 1 014,84 грн. (сума, вказана у рахунку № НОМЕР_2 за вересень 18). Перерахування вказаних сум відповідачем позивач не заперечує. У доданому ним до позову письмового доказу «Особова картка споживача. Особовий рахунок 200748323» вбачаються ті ж суми оплати, які вище зазначені, щоправда за період з 01.01.2016 року. Підсумовуючи вищевикладене, зазначають:

1)твердження позивача, про те, що «Згідно умов Договору № 200747323 про користування електричною енергією від 04.07.2011 року знімання показань приладів обліку проводиться Споживачем щомісяця» спростовується власне положеннями Договору №200747323, а саме відсутністю в п. 12 Договору зазначеного обов`язку Споживача, та відсутністю такого обов`язку у першому - погодженому Сторонами з трьох можливих - порядку оплати за електричну енергію (п. 17 Договору), а також п. 13,14 Договору, згідно яких знімання показань приладів обліку є компетенцією та обов`язком Позивача;

2)твердження позивача, про те, що «Споживач оплачував виставлені енергопостачальником рахунки на оплату втрат електричної енергії в мережах споживача» спростовується:

?доказами поданими Позивачем, а саме: Довідкою станом на 10.10.2019 про фактично спожиту електричну енергію за період 01.01.2016-30.09.2019.по о/р 200748323, в якій йдеться про використану електроенергію, а не про втрати електричної енергії в мережах споживача;

?доказами поданими Відповідачем, зокрема рахунком №39 за квітень 2018 року (Поточні, Попередні та Фактичні покази - показник 8 496 кВт, місячний обсяг спожитої електроенергії в розрахунку - 194), у якому Позивач повідомляв Відповідача про те, що в 2017 році його середній місячний показник споживання електричної енергії становив 197 кВт.

3)твердження Позивача, про те, що «оскільки доступ до засобу обліку був неможливий, то енергопостачальник відповідно до п. 30 ПКЕЕН виписував платіжний документ на підставі даних про фактичне споживання електричної енергії за попередній період» - не може братися до уваги в силу ст. 81 ЦПК України: сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Позивач не надав доказів наявності перешкод з боку відповідача у допуску уповноважених представників ПАТ "Київобленерго" до лічильника у період з березня 2014 року по грудень 2018 року.

Як вже зазначалося, відповідно до п. 21 Правил у разі відмови побутового споживача в доступі до об`єкта споживача або незабезпечення побутовим споживачем безперешкодного доступу представників електропостачальника до засобу обліку для проведення ними зняття показів (контрольного огляду) Електропостачальник складає акт про недопуск з обов`язковим врученням його особисто Споживачу або у разі його відсутності або відмови в отриманні - з обов`язковим надсиланням такого акту засобами поштового зв`язку. Позивач же не надав жодного - за більш як чотири роки - акта про недопуск його представників до приладу обліку (з доказами вручення/направлення його споживачу).

4)твердження Позивача, про те, що «06.11.2018 року Споживачем передано енергопостачальнику покази приладу обліку, які зафіксовані на значенні 8 496» спростовується: скріншот - копією сторінки особового кабінету споживача о/р 200748323, з якої вбачається, що показник 8496 був занесений з рахунка, а не передавався споживачем. Крім того, такий показник фіксувався Енергопостачальником з 2014 року, попри те, що щомісяця останній доводив Споживачу обсяг використаної електроенергії та суму до сплати, що підтверджують копії доданих відповідачем розрахункових документів.

5)зміст "наданої Позивачем як додаток до позову Довідки про зняття показників лічильника за період 01.01.2016-31.12.9999 підтверджує доводи відповідача про те, що саме неналежне виконання ПАТ «Київобленерго» обов`язків по Договору щодо систематичного зняття показань засобу обліку, зокрема і контрольного знімання показань приладу обліку, а також неналежне зазначення обов`язкових складових платіжного документа призвело до формування штучної заборгованості Споживача перед ПАТ «Київобленерго».

За таких умов, сума 20 248, 56 грн., заявлена позивачем до стягнення з відповідача як борг за спожиту, але не сплачену електроенергію з урахуванням умов Договору від 04.07.2011 року № 200748323 - є необгрунтованою та недоведеною, а фактичні обставини спору, викладені позивачем, не відповідають дійсності.

Суд, вислухавши сторони, свідка та вивчивши письмові докази, приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог позивача, виходячи з наступного.

Відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, положеннями Закону України «Про електроенергетику» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, Правилами та Методикою.

Відповідно до ст.26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.

Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Згідно п.п.19-20 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМ України № 1357 від 26 липня 1999 року розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показів засобів обліку. Розрахунковим періодом для встановлення розміру оплати спожитої електричної енергії є календарний місяць. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 10 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну.

Судом першої інстанції встановлено і матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_1 є власником будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

В судовому засіданні встановлено, що між позивачем Закритим акціонерним товариством «А.Е.С. Київобленерго» в особі Кагарлицького районного підрозділу та відповідачем ОСОБА_1 було укладено Договір на користування електричною енергією № 200747323 від 04 липня 2011 року, відповідно до якого Енергопостачальник бере на себе зобов`язання надійно постачати Споживачеві електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до дозволеної потужності 50кВт з гарантованим рівнем надійності, безпеки і якості, а Споживач зобов`язується оплачувати одержану електричну енергію за встановленими тарифами (цінами) у терміни, передбачені цим договором. Адреса об`єкта споживача: АДРЕСА_1 (а.с. 10-15).

За змістом договору передбачено, що облік електричної енергії здійснюється приладом обліку трифазний, кількість зон 1, лічильник тип НІК 2301-АП1 № 0237030 дата перевірки: 3/2011, встановлено пломб державної перевірки 1 шт., показання приладу обліку на момент укладення договором - 000017кВт*год.

Межа розподілу: балансової належності на вихідних клемах розрахункового засобу обліку експлуатаційної відповідальності.

Згідно розділу умов та порядку оплати було передбачено три порядки оплати за триману електричну енергію, та відповідачем було обрано перший порядок, про що зазначено у договорі на а.с. 13, який передбачав наступне: оплата за електричну енергію здійснюється відповідно до показань приладу обліку. Для полегшення проведення розрахунків Енергопостачальник надсилає Споживачу поштою чи надає через своїх представників рахунки. Обсяг електроенергії у рахунках вказується на підставі даних про прогнозоване споживання електроенергії споживачем, яке визначається на основі фактичних показників приладів. Для Споживача, з яким вперше укладається договір про користування електричною енергією виставленні рахунку використовується заявлене Споживачем очікуване електроспоживання за місяць 100 кВт*год. Енергопостачальник періодично, але не рідше одного разу на шість місяців, проводить перерахунок за фактично спожиту електричну енергію та надає споживачу рахунок. Фактичні покази лічильника визначаються: за даними вказаними споживачем в рахунку на оплату, повідомлені споживачем за телефоном 5-18-74, за даними контрольного знімання показів приладу обліку персоналом Енергопостачальника, отримані в інший спосіб (надані споживачем з листом, отримані з автоматичної системи комерційного обліку електричної енергії тощо). Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься споживачем на поточний рахунок із спеціальним режимом використання Енергопостачальника протягом 10 днів з дати отримання рахунку, але не пізніше 20 числа місяця наступного за розрахунковим. У разі неотримання рахунку, який виставляється Енергопостачальником, споживач самостійно здійснює оплату в банківських установах. Споживач має право здійснити оплату за електричну енергію в банківських установах в будь-який час і незалежно від наявності рахунку, який виставляється Енергопостачальником.

До договору було додано додаток № 1 до договору про користування електричною енергією № 200748323 від 04.07.2011 року, який складається з розрахунку втрат електричної енергії в мережах Споживача Порядок зняття показників розрахункових приладів обліку електричної енергії.

Окрім того, до позову додано технічні умови № К-00-10-0202 на приєднання електроустановок.

Акт № від 14.03.2011 р. розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін по КТП 10 / 04 кВ№ 592 (диспетчерське найменування ПС, ТП, РП, ПЛ, КЛ), керуючись вимогами Правил користування електричною енергією, сторони: споживач ПО ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ПО ОСОБА_4 в особі Власників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та постачальник ЗАТ "А.Є.С. Київобленерго" Кагарлицький районний підрозділ в особі начальника Кагарлицького районного підрозділу ЗАТ " А.Е.С. Київобленерго" ОСОБА_8 зафіксували даним актом межі балансової належності електричних мереж та експлуатаційної відповідальності між сторонами.

Балансова належність електромереж:

?Постачальник: ПС 35/10 "Стайки ", ПЛ-10 кВ № 35"Зрошення",

?Споживач: Відпайка КЛ-10 кВ від опори №86 ПЛ-10кВ №35 «Зрошення» ЛР№234 до КТП 10/04кВ№592, КТП 10/04 кВ №592 та КЛ-04кВ електропроводка всередині приміщення.

Акт обстеження № 70-О Електроустановок: КТП-10/0,4 кВ з силовим трансформатором 63 кВА., КЛ- 10кВ L=0,046 км. зовнішнього електропостачання житлових будинків за адресою: АДРЕСА_1 . Цей акт складено головний державний інспектор ОСОБА_9 в присутності представника від замовника: уповноважена особа, ОСОБА_10 про те, що проведена перевірка відповідності нормативним вимогам безпеки електроустановок: КТП-10/0,4 кВ з силовим трансформатором 63 кВА., КЛ-10 кВ 1=0,046 км. Перевірка виконана у відповідності з (заявою) від 10.05.2011р.

Актом допуску № 253 на підключення до електричної мережі електроустановки, який складено у присутності власника електроустановки ОСОБА_1 про те, що після монтажу та наладки проведено огляд змонтованого (реконструйованого) електрообладнання: прилад обліку типу НІК 2301 АП1, № 0237030, пок. 000017, ДП 2010р, 100А, ввідний рубильник 100 А , кабель АВВГ 4x35 було зроблено висновок про допуск на підключення електроустановки на підставі наданої технічної документації та огляду електроустановки КТП 10/0.4 кВ. Трифазна установка можуть бути підключені до електричної мережі. Підключення електроустановки проводиться Власником електричних мереж відповідно до договору про приєднання на підставі цього акта допуску на підключення.

Акт № 029902 від 05.04.2019 р. контрольного огляду електролічильника, споживачем якого є ОСОБА_1 складеного електромонтером ОСОБА_11 , без присутності споживача, згідно якого встановлено показник лічильника 020754,4.

В матеріалах справи містяться два рахунки за електроенергію споживачу відповідачу ОСОБА_1 за грудень 2018 р., а саме:

?від 31.12.2018 р. на суму 28 912,32 грн.

?від 20.05.2019 р. на суму 20 248,56 грн.

Згідно особової картки споживача особовий рахунок НОМЕР_1 , споживачем якого є ОСОБА_12 , адреса : АДРЕСА_1 вбачається:

?за період з 01.01.2016 р. по 31.12.2016 р. було нараховано до сплати 1682,67 грн. та проведено оплату 1226,43 грн.;

?за період з 01.01.2017 р. по 31.12.2017 р. було нараховано до сплати 2869,76 грн. та проведено оплату 3035,68 грн.;

?за період з 01.01.2018 р. по 31.12.2018 р. було нараховано до сплати 22 516,80 грн. та проведено оплату 2775,84 грн.

В матеріалах справи є довідка про зняття показників лічильника за період 01.01.2016 р. - 31.12.9999 р., з якої вбачається наступне:

Дата зняття показниківКількість днів споживанняОСОБА_13 Покази лічильника
20.01.20170 8.496,0
12.03.2018416 8.496.0
06.11.2018239 8.496,0
14.12.201838 19.911,0
31.12.201817 20.039.0
31.12.20180 20.039.0
01.01.20191 20.039,0
05.04.201994 20.754.0
12.06.201968 21.155.0
02.07.201920 21.370,0
31.07.201929 21.600,0
03.09.201934 21.825.0
09.09.20196 21.871,0
30.09.201921 21.990,0

Окрім того, представником відповідача було надано копії квитанцій за період з 2014 р. по вересень 2018 р., згідно яких вбачаються дані, які були зазначені, що фактичні показники лічильника було зафіксовано на показнику 8496, а в квитанції за 12.2018 р. 19 911.

Окрім того, представником відповідачем було надано скріншот з особистого кабінету, з якого вбачається, що 06.11.2018 р. показник занесено з рахунка, а вже за 14.12.2018 р. становить 19911.

З розрахунку суми заборгованості за використану електроенергію вбачається, та направленими на адресу відповідача рахунками, а також квитанціями про оплату за використану електроенергію підтверджується, що позивачем щомісячно нараховувалась відповідачу плата з спожиту електричну енергію, яку відповідач сплачував, але не вчасно.

Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.

За змістом положень пунктів 1.3, 1.6-1.8 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28 (у редакції від

17 жовтня 2005 року № 910 постачати (продавати) електричну енергію може енергопостачальник, що має відповідну ліцензію або електропередавальна організація, яка здійснює ліцензовану діяльність на закріпленій території.

Договір про постачання електричної енергії між постачальником електричної енергії та субспоживачем або споживачем, електроустановки якого приєднані до мереж електропередавальної організації, має укладатись після укладення між субспоживачем та основним споживачем (електропередавальною організацією) договору про спільне використання технологічних електричних мереж основного споживача або договору про технічне забезпечення електропостачання субспоживача (споживача). При цьому перед укладенням відповідного договору між субспоживачем та основним споживачем (електропередавальною організацією) субспоживач має узгодити з постачальником електричної енергії точку продажу для нього електричної енергії.

Як вбачається Розрахунку суми заборгованості за використану електроенергію станом на 31.12.2018 року, а також рахунку за електричну енергію за грудень 2018 року, позивач у грудні 2018 року здійснив перерахунок відповідачу за спожиту електричну енергію на підставі фактичних показників лічильника станом на 14.12.2018 р. 20 039.

Отже, таке споживання, як зазначено позивачем в грудні 2018 року в кількості 16 675 кВт/год. на суму 28 912,32 грн., яке потім було перероблено на суму 20 248,56 грн., суд вважає необґрунтованим, таким, що вочевидь не відповідає фактичному споживанню відповідача як за попередні так і наступні періоди, а також можливість такого споживання за один місяць.

При цьому, доводи позивача, що працівники Кагарлицького РП ПАТ «Київобленерго» не мали доступу до приладу обліку відповідача, спростовуються дослідженими в судовому засіданні доказами, зокрема рахунками за електричну енергію, в яких зазначені фактичні показники електролічильника, показанням свідка ОСОБА_5 , який вказав про те, що доступ до лічильників представнику позивача надавався, а також суду не надано жодного акту про не допуск до приладу обліку відповідача з період, що передував складання акту про зняття показника з лічильника.

Відповідно до умов п. 19 «Правил користування електричною енергією для населення» (ПКЕЕН), затверджених Постановою № 1357 Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. зі змінами та доповненнями, розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показів засобів обліку.

У разі коли у власності або користуванні побутового споживача перебувають електричні мережі напругою понад 1 кВт, а засіб обліку встановлений не на межі балансової належності електричних мереж, електропостачальник проводить побутовому споживачу розрахунок технічних втрат електричної енергії в електричних мережах відповідно до методики визначення технологічних втрат електричної енергії в електричних мережах, трансформаторних пунктах, які належать побутовим споживачам (населенню), затвердженої НКРЕКП. Порядок розрахунку електричної енергії в електричних мережах, трансформаторних пунктах, які належать побутовим споживачам, є додатком до договору про користування електричною енергією.

За змістом п.21 ПКЕЕН, знімання показів засобів обліку провадиться електропостачальником (електророзподільним підприємством) та/або побутовим споживачем щомісяця відповідно до умов договору. Побутовий споживач, як правило, знімає покази засобу обліку на перше число місяця, наступного за розрахунковим періодом (місяцем).

Якщо знімання показів проводиться побутовим споживачем, електропостачальник (електророзподільне підприємство) має право контролювати правильність знімання показів засобів обліку побутовим споживачем.

Передані побутовим споживачем та отримані у порядку, визначеному у договорі, та/або зняті електропостачальником (електророзподільним підприємством) дані про покази засобу обліку протягом періоду, що починається за два робочі дні до кінця розрахункового місяця та закінчується на третій робочий день наступного розрахункового періоду (календарного місяця), вважаються даними на перше число календарного місяця.

Зняті споживачем чи отримані та/або зняті енергопостачальником (електророзподільним підприємством) дані про покази засобу обліку в інший день вважаються вихідними даними для визначення показів засобу обліку на перше число календарного місяця шляхом додавання (віднімання) середньодобового споживання, помноженого на кількість днів (діб) між датою зняття показів та першим числом календарного місяця.

Середньодобове споживання визначається виходячи з даних про покази засобу обліку, зафіксовані між двома послідовними зняттями, та кількості днів між цими зняттями показів.

Платіжний документ, який виписується енергоспостачальником, формується ним за обсяг електричної енергії, спожитий протягом календарного місяця (з першого числа розрахункового місяця, по перше число місяця, наступного за розрахунковим).

Результати знятих уповноваженою особою електропостачальника (електророзподільного підприємства) показів засобу обліку обов`язково вносяться в абонентську книжку (розрахункову книжку) або зазначаються на корінці останнього розрахункового документа, наданого побутовим споживачем на перевірку, із зазначенням дати проведення зняття.

Під час зняття показів засобу обліку представниками електропостачальника (електророзподільного підприємства) проводиться контрольний огляд цього засобу обліку.

У разі відмови побутового споживача в доступі до об`єкта споживача або незабезпечення побутовим споживачем безперешкодного доступу представників електропостачальника до засобу обліку для проведення ними зняття показів (контрольного огляду) такий факт фіксується в акті про недопуск.

Складений акт про недопуск підписується представниками електропостачальника (електророзподільного підприємства), присутніми під час проведення зняття показів засобу обліку (контрольного огляду), та побутовим споживачем. У разі відмови споживача від підпису представниками електропостачальника (електророзподільного підприємства) про це зазначається в акті про недопуск. Акт про недопуск без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники електропостачальника (електророзподільного підприємства).

Один примірник акта про недопуск надається побутовому споживачу особисто, а у разі його відсутності або відмови в отриманні надсилається засобами поштового зв`язку. У разі отримання побутовим споживачем акта про недопуск поштою дата доступу узгоджується ним з електропостачальником (електророзподільним підприємством) за телефонами, зазначеними у цьому акті, або кол-центру.

Складений акт про недопуск є підставою для проведення відключення від електропостачання, якщо протягом п`яти робочих днів від дня отримання акта про недопуск побутовий споживач не забезпечить представникам електропостачальника (електророзподільного підприємства) доступ до свого об`єкта для обстеження засобу обліку та/або не узгодить з ними дату проведення зазначеного обстеження.

Також п.30 ПКЕЕН передбачено, якщо доступ до засобу обліку неможливий, представник енергопостачальника виписує платіжний документ на підставі даних про фактичне споживання електричної енергії за попередній період, про що робиться відповідна позначка в особовому рахунку побутового споживача.

Якщо протягом двох розрахункових періодів представник енергопостачальника не мав доступу до засобу обліку, він залишає побутовому споживачу в поштовій скриньці повідомлення про дату наступного відвідання чи прохання передати покази засобу обліку енергопостачальнику. Якщо після цього побутовий споживач не передав відомостей про кількість спожитої електричної енергії, енергопостачальник має право через 30 днів після дати відправлення письмового попередження припинити постачання електричної енергії побутовому споживачу.

Крім того, відповідно до п. 38 ПКЕЕН, енергопостачальник зобов`язується проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольний огляд засобів обліку у побутових споживачів відповідно до затверджених графіків;

Належних і допустимих доказів, про те, що позивач не мав доступу до приладу обліку відповідача до 14.12.2018 року, коли були встановлені показники приладу обліку 020754,4 (а.с. 32), суду надано не було.

Суд також звертає увагу, що відповідно до вимог п.16 ПКЕЕН, у разі сумніву побутового споживача у правильній роботі засобу обліку він може звернутися до енергопостачальника для проведення експертизи. Після оплати побутовим споживачем вартості робіт енергопостачальник протягом 20 днів проводить експертизу.

З урахуванням викладеного, суд вважає недопустимим доказом акт № 029902 про контрольний огляд від 05.04.2019 року, оскільки зняття лічильника проводилась за відсутності споживача - відповідача ОСОБА_1 та без його належного повідомлення.

Також суд враховує, що згідно з розрахунками позивача в період по 01.12.2018 року включно позивач нараховував відповідачу лише розраховані ним втрати на трансформаторній підстанції, дані про те, що в цей період споживачем, або позивачем здійснювалось зняття показників лічильника, в розрахунках та в матеріалах справи відсутні. Відсутні також акт про недопуск, (п.30 ПКЕЕН) а також не нараховувались оплата на підставі даних за попередні періоди.

Позовні вимоги не доведені належними та допустимими доказами.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення апеляційного суду відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності.

Повно та всебічно дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, які оцінено на предмет належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємного зв`язку, установивши відсутність будь-яких належних та допустимих доказів того, що відповідач не виконував свої зобов`язання. Відповідальність споживача електроенергії наступає виключно за умови порушення ним договору або законодавства України, тому у задоволенні позовних вимогах позивачу необхідно відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ЦК України, Законом «Про електроенергетику», Правилами користування електроенергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України, ст.ст. 4, 76-89, 141, 258, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України суд, -

в и р і ш и в :

У задоволенні позовних вимогах Приватному акціонерному товариству «Київобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію відмовити.

Ознайомитись з повним текстом судового рішенням, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційні скарги на рішення можуть бути подані протягом 30 днів з дня його складення через суд першої інстанції до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 26.02.2020 р.

Суддя І.І. Шевченко