Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/4957/20
Провадження № 2 /711/1926/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2020 року Придніпровський районний суд м. Черкаси у складі :

головуючого - судді Скляренко В.М.,

при секретарі Слабко Ю.М.,

за участі

позивачки ОСОБА_1 ,

представника позивачки ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси клопотання про відстрочку сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про визнання об`єктів спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до Придніпровського районного суду м. Черкаси із позовом до ОСОБА_4 про визнання майна спільною сумісної власністю та визнання права власності.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 22.07.2020 року відкрито провадження в даній справі та визначено розгляд справи проводити за загальними правилами позовного провадження. Встановлений строк для подання відзиву на позову заяву п`ятнадцять днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

14.09.2020 року відповідач ОСОБА_4 подано зустрічний позов до ОСОБА_1 про визнання об`єктів спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності.

Одночасно з зустрічною позовною заявою представником відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_3 подано клопотання про відстрочку сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про визнання об`єктів спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності, до отримання висновку експерта щодо вартості майна в даній справі.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_3 просила задовольнити клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про визнання об`єктів спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності.

В судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 заперечували проти задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Заслухавши пояснення представника відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_3 , пояснення позивачки ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_2 , суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1-3 ст.136 Цивільного процесуального кодексу України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Якщо у встановлений судом строк судові витрати не будуть сплачені, заява відповідно до статті 257 цього Кодексу залишається без розгляду, або витрати стягуються за судовим рішенням у справі, коли сплата судових витрат була відстрочена або розстрочена до ухвалення цього рішення. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму ВСУ № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" Відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК (у редакції чинні на момент винесення постанови) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судових витрат, пов`язаних із розглядом справи, чи зменшення їх розміру являється майновий стан сторони, який позбавляє її можливості здійснити оплату судового збору у визначеному Законом розмірі при зверненні з позовом до суду.

Посилання представника відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_3 що ними було подано клопотання про призначення та проведення експертизи щодо вартості майна, що є об`єктом спільного сумісного майна, висновок якої буде слугувати для визначення розміру сплати судового збору, не вказує на скрутне матеріальне становище відповідача та відсутність у нього можливостей сплатити судовий збір. Крім того, відсутність даних про реальну вартість майна на час подачі зустрічного позову, не позбавляє обов`язку позивача за зустрічним позовом щодо сплати судового збору у мінімальному розмірі за кожну вимогу.

Оскільки наведені обставини не свідчать про тяжкий матеріальний стан ОСОБА_4 , суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про визнання об`єктів спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності.

Керуючись ст.ст. 189, 191, 193, 194, 197 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні клопотання представником відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_3 про відстрочення сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про визнання об`єктів спільною сумісною власністю подружжя та визнання права власності.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Повний текст ухвалискладений 21.10.2020 року.

Головуючий: В.М. Скляренко