справа 295/353/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2020 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області в складі головуючого судді Грубіяна Є.О., за участю секретаря Фурман О.А., розглянув заяву ОСОБА_1 до Богунського відділу державної виконавчої служби у місті Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про звільнення з-під арешту майна, --

В С Т А Н О В И В :

19 лютого 2020 року за підсудністю з Богунського районного суду м. Житомира надійшла вказана цивільна справа, яка ухвалою суду від 17 травня 2019 року залишена без руху з наданням його авторові строку для усунення недоліків.

27 лютого 2020 року від позивача надійшов лист, як вважає автор, про усунення недоліків. Заявник зазначив, що до позовної заяви долучено інформацію про виконавче провадження №59343183, отриманої з автоматизованої системи виконавчих проваджень, зі змісту якої вбачається на яке майно було накладено арешт, а звідси і можна зробити висновки щодо якого майна слід скасувати арешт.

Проаналізував дану заяву, суд дійшов висновку про необхідність її повернення адресатові у зв`язку із неусуненням недоліків. Наданий строк для усунення недоліків сплив.

Процесуальним законом з цього приводу зазначено наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявникові.

Приймаючи рішення у даному обсязі, суд вважає необхідним зазначити наступне.

Процесуальним законом визначено, що позовна заява повинна містити вимоги щодо предмету спору (ч. 1 ст. 175 ЦПК України).

Крім цього, цивільний процес здійснюється на засадах диспозитивності, який визначає, серед іншого, що суд розглядає справу в межах заявлених вимог (ч. 1 ст. 13 ЦПК України). Вихід за межі позовних вимог є порушенням даного принципу і безумовною підставою для скасування судового рішення.

Направленим позовом заявник просить суд ухвалити рішення про зняття арешту з усього належного йому майна, що накладений постановою Богунського відділу державної виконавчої служби від 1 липня 2019 року у виконавчому провадженні № 59343183 (а.с.1).

Інформаційна довідка з державного реєстру речових прав на нерухоме майно сформована 21 січня 2020 року (а.с.20-21) не містить жодного запису про обтяження майна як вчинене Богунським відділом державної виконавчої служби, так і що застосоване на підставі постанови такого відділу від 1 липня 2019 року.

Матеріали справи не містять відомостей щодо правової природи виконавчого провадження: заявник був у іншій справі відповідачем і наразі боржником виконавчого провадження на підставі виконавчого листа суду чи іншого органу?

Інформація про виконавче провадження (а.с.10-12) містить відомості про стягувача юридичну особу по стягненню виконавчого збору в розмірі 83 049,25 гривень по виконавчому листу № 2-1204. Інших відомостей справа не містить і позивачем перед зверненням до суду не з`ясовувалось. Відомостей про те, яким чином нереалізована постанова державного виконавця у закінченому виконавчому провадженні обмежує права позивача суду не наведено.

Мало того. Якщо заявник має намір скасувати рішення державного виконавця як таке загалом у певному виконавчому провадженні і є стороною даного провадження подібні дії можуть бути предметом розгляду судового провадження регламентованого розділом VII ЦПК України, однак в жодному разі не в рамках позовного провадження (п. 5 ППВССУ № 5 від 3 червня 2016 року).

Так само, в разі порушення порядку накладення арешту на майно передбачено механізм скасування арешту начальником відповідного відділу виконавчої служби (ч. 3 ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження").

Підсумовуючи наведене, суд вважає, що обсяг заявлених вимог не конкретизовано та наявні матеріали не в повній мірі підготовлені для звернення до суду.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Богунського відділу державної виконавчої служби у місті Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про звільнення з-під арешту майна - вважати неподаною та повернути заявникові.

Складення повного тексту ухвали відповідає даті її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Суддя Є.О. Грубіян