Справа № 645/102/20
Провадження № 2/645/693/20
У Х В А Л А

іменем України

05 жовтня 2020 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Шарка О.П.,

секретаря судового засідання Христенко А.В, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Харкові цивільну справу за позовом Харківської медичної академії післядипломної освіти до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з відшкодування витрат на утримання будинку й територій та житлово комунальних послуг,

ВСТАНОВИВ:

Позивач Харківська медична академія післядипломної освіти 09 січня 2020 року звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з відшкодування витрат на утримання будинку й територій та житлово комунальних послуг у сумі 107509 грн. 06 коп., в обґрунтування якого зазначив, що відповідач у порушення норм закону та умов Контракту зобов`язання належним чином не виконав, у зв`язку з чим утворилася заборгованість

Ухвалою суду від 14.01.2020 року провадження у справі відкрито, постановлено розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначено судове засідання по справі на 11.02.2020 року.

У судові засідання призначені до 5 жовтня 2020 року представник позивача не з`являвся, про час та місце розгляду справи повідомлявся заздалегідь і належним чином, у кожне судове засідання надавав ідентичні заяви з проханням відкласти слухання справи посилаючись на карантин, встановлений постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України на «COVID 19» від 11.03.2020 року.

У судове засідання представник відповідача не з`явився, надав клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку з тим, що позивач зловживає своїми процесуальними правами та обов`язками.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку про задоволення клопотання відповідача та залишення позовної заяви без розгляду, виходячи з наступного.

Суд враховує, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 N 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України N 392 від 20.05.2020 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2"у чинній редакції, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 з 12.03.2020 по 31.07.2020 (в редакції останніх змін) на всій території України встановлено карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 N 343 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 N 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2"та відповідно до підпункту 8 пункту 2 постанови дозволена діяльність адвокатів, нотаріусів, аудиторів та психологів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 N 392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" запроваджено послаблення протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 3 цієї постанови, на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією (у тому числі у м. Києві). Зокрема, дозволено: з 22.05.2020 регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньо обласному та міжнародному сполученні; з 25.05.2020 перевезення пасажирів метрополітенами.

Наведене свідчить про усунення перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав.

Крім того, суд звертає увагу, що 02 квітня 2020 набрав чинності Закон України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічний гарантій з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) №540-ІХ від 30.03.2020, яким внесено зміни доГосподарського процесуального кодексу, Цивільного процесуального кодексу,Кримінального процесуального кодексу, Кодексу адміністративного судочинства України,Господарського кодексу України, Цивільного Кодексу України,Кодекс законів про працю.

Відповідно до пункту 3Розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України(в ред.ЗУ № 540-ІХ від 30.03.2020 року), під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178 , 179,180,181,185,210,222,253,275,284,325,354,357,360,371,390,393,395,398,407,424цьогоКодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Отже з 02.04.2020 року процесуальні строки були продовжені на час дії карантину.

Згідно п. 2 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень ЗУ № 731-ІХ від 18.06.2020 року, процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства Українив редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Закон України № 731-ІХ від 18.06.2020 року набрав чинності 17.07.2020 року.

06.08.2020 року процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства Українив редакції Закону України" Про внесення змін до деяких законодавчих актівУкраїни ,спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби(COVID-19)"№540-IXвід30березня2020року закінчились.

Згідно з ч. 3ст. 131ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч. 5ст. 223ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

П.3 ч.1 ст.257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо:

3) належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Прописуючи норми законодавства щодо залишення позовної заяви без розгляду, законодавець чітко та вичерпно прописав наявність обов`язкових двох обставин, а саме: повторна неявка в судове засідання позивача та відсутність від позивача заяви про розгляд справи за його відсутності, а тому наявність інших обставин не відносяться законодавцем до альтернативних обставин, які мають визначальне значення при застосуванні норми ч. 5 ст. 223 ЦПК України та норми п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись позиціями Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ, слід зазначити, що для вирішення питання про залишення позовної заяви без розгляду поважність причин повторної неявки в судове засідання позивача не мають правового значення, адже факт повторної неявки в судове засідання позивача незалежно від причин неявки є підставою для залишення позовної заяви без розгляду лише при наявності сукупності таких обставин як: факту належного повідомлення позивача про час і місце розгляду справи; відсутності заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідно до статті 10 ЦПК України визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У рішенні від 10.07.2017 у справі "Гінчо проти Португалії" Європейський суд з прав людини зазначив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.89 у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи, що представник позивача , який належним чином повідомлявся про дату, час та місце судового розгляду втретє поспіль не з`являється в судове засідання , заяви про розгляд справи без його участі не подавав, причини його неявки в судові засідання невідомі, а також враховуючи, що його неявка перешкоджає розгляду справи через неможливість без його участі вирішити справу по суті, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

На підставі ст.ст.223, 247, 257,354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Харківської медичної академії післядипломної освіти до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з відшкодування витрат на утримання будинку й територій та житлово комунальних послуг- залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду після усунення умов, що стали підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до апеляційного суду Харківської області.

Головуючий суддя: