Справа № 309/1360/20
Провадження № 2/309/1039/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 жовтня 2020 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Сідей Я.Я.

з участю секретаря судового засідання: Орос Г.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Хуст цивільну справу за позовом:

ОСОБА_1

до

Хустської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Король Надія Іванівна

про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 , який проживав за адресою АДРЕСА_1 . Після смерті батька позивач не зверталася до нотаріуса для прийняття спадщини за законом, оскільки вважала, що у батька не було у власності жодного рухомого чи нерухомого майна. Однак нещодавно їй стало відомо про те, що покійний батько у 2005 році уклав договір купівлі-продажу № 4126 від 07.07.2005 року та придбав шляхом аукціону нерухомість, а саме нежитлову будівлю, що знаходиться в АДРЕСА_2 . Після його виявлення позивач звернулась до нотаріуса з метою прийняття спадщини за законом, однак у видачі свідоцтва їй було відмовлено у зв`язку пропуском строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Просить визначити їй додатковий строк на прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася. Подав суду заяву, в якій просить провести розгляд справи без її участі. Позовні вимоги підтримує повністю та просить задоволити.

Представник відповідача Хустської міської ради в судове засідання не з`явився. Представник ОСОБА_3 , діючий на підставі довіреності, подав суду заяву про розгляд справи без участі представника міської ради за наявними матеріалами у справі.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Король Н.І. в судове засідання не з`явилася. Надала до суду лист, у якому просить провести розгляд справи без її участі. Питання вирішення позовних вимог залишає на розсуд суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

У відповідності до ч. 3 ст. 1272 Цивільного Кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В судовому засіданні судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 , який постійно проживав за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 7721742 від 08.07.2005 року ОСОБА_2 є власником нежитлової будівлі в АДРЕСА_2 .

З роз`яснення від 11.06.2020 р. приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу Король Н.І. вбачається, що позивач на день смерті не проживала разом із ОСОБА_2 , заяви про прийняття спадщини у встановлений законом термін не подавала, спадкова справа не заводилась.

Відповідно до положень статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частиною першою статті 1269 ЦК України, частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України,за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (пункт 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»).

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність про існування спадщини позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічний правовий висновок зроблено у постанові Верховного Суду України від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16 та постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 351/2403/17.

Позивач ОСОБА_1 , звертаючись до суду з позовними вимогами про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, поважними причинами пропуску строку зазначила необізнаність про існування спадщини.

На думку суду, наведені ОСОБА_1 причини не є об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, які відповідно до положень частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути визнані поважними для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

З огляду на викладене, суд вважає необхідним в задоволенні позову відмовити.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 200, 206, 247, 263-265 ЦПК України та ст. 1272 ЦК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Хустської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Король Надія Іванівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Закарпатського апеляційного суду на протязі 30 днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через суд першої інстанції.

Суддя Хустського

районного суду: Сідей Я.Я.