Справа № 442/7715/19
Провадження № 2/442/197/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2020 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого-судді : Крамара О.В.

з участю секретаря судового засідання: Лютик Х.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дрогобичі цивільну справу за позовом представника позивача адвоката Коцана Руслана Мар`яновича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: Дрогобицька міська рада, Комунальне підприємство «Житлово-експлуатаційне об`єднання» Дрогобицької міської ради, відділ архітектури та містобудування Дрогобицької міської ради про визнання протиправним та скасування розпорядження комісії з питань приватизації житла, визнання протиправним та скасування свідоцтва про право власності на жиле приміщення, скасування в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно записів про реєстрацію,-

в с т а н о в и в :

05 листопада 2019 року, позивач звернувся в суд із вказаним вище позовом, в якому просить: визнати протиправним та скасувати Розпорядження комісії з питань приватизації житла без № та дати при виконкомі Дрогобицької міської ради, яким передано жиле приміщення в гуртожитку за адресою: АДРЕСА_1 у спільну часткову власність ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в рівних частках кожному; визнати протиправним та скасувати Свідоцтво про право власності на жиле приміщення у гуртожитку від 15.03.2017р. Серія НОМЕР_1 , виданого 15.03.2017р. Комісією з питань приватизації при виконкомі Дрогобицької міської ради, на підставі якого ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 належить на праві спільної часткової власності кімната, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно записи про реєстрацію за ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 права власності на жиле приміщення у гуртожитку за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 106.

06.11.2019 року направлено запит до Відділу АДР Головного управління Державної міграційної служби України у Львівській області щодо реєстрації місця проживання відповідачів, що містяться в картотеці реєстраційного обліку.

06.11.2019 року провадження в зазначеній справі було відкрито та призначено підготовче судове засідання на 25.11.2019 року.

25.11.2019 року представником позивача подано заяву про збільшення розміру позовних вимог, у зв`язку з чим підготовче судове засідання відкладено на 16.12.2019.

16.12.2019 року, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 30.01.2020 року.

29.01.2020 року представник позивача подав клопотання про відкладення розгляду справи який призначено на 30.01.2020 року, у зв`язку із зайнятістю у Львівському апеляційному суді.

Розгляд справи відкладено на 26.02.2020.

В дане судове засідання представник позивача Коцан ОСОБА_6 М ОСОБА_7 вкотре подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю. При цьому не надав підтвердження того, що 30.01.2020 він дійсно був Львівському апеляційному суді.

Представник відповідачів ( ОСОБА_3 , ОСОБА_2 ) адвокат Єрохін В.В. в судовому засіданні, просив позов залишити без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою представника позивача.

Інші учасники справи будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явилися, причин неявки не повідомили.

З`ясувавши думку представника відповідачів ( ОСОБА_3 , ОСОБА_2 ) адвоката Єрохіна В.В., щодо неявки представника позивача, перевіривши матеріали справи, судом встановлено наступні юридичні факти та відповідні їм правовідносини.

Так, статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Вимогами ч. 1 ст. 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 2 зазначеної статті закріплено обов`язок суду та учасників судового процесу керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Отже, завданнями судочинства мають керуватися не лише суд, а й сторони.

Поряд з цим, ч. 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Аналізуючи дії представника позивача, суд прийшов до переконання, що останній зловживає своїми процесуальними правами.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки представника позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими її законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи вищевикладене, той факт, що представник позивача потворно не з`явився в судове засідання, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав, а за відсутності представника позивача розгляд справи з урахуванням її обставин є неможливий, а відтак позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв?язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунені в майбутньому.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до вимог ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п.3 ч.1 ст. 257, ст.. 260 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

Провадження у цивільній справі за позовом представника позивача адвоката Коцана Руслана Мар`яновича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: Дрогобицька міська рада, Комунальне підприємство «Житлово-експлуатаційне об`єднання» Дрогобицької міської ради, відділ архітектури та містобудування Дрогобицької міської ради про визнання протиправним та скасування розпорядження комісії з питань приватизації житла, визнання протиправним та скасування свідоцтва про право власності на жиле приміщення, скасування в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно записів про реєстрацію - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В. Крамар