14.10.2020 Єдиний унікальний номер 205/7898/20
Провадження № 2/205/2778/20
У Х В А Л А

14 жовтня 2020 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду міста Дніпропетровська Терещенко Т.П., ознайомившись із матеріалами позовної заяви Кредитної спілки «Взаємний кредит» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки,

В С Т А Н О В И В:

13 жовтня 2020 року КС «Взаємний кредит» звернулася до суду з вищевказаною позовною заявою.

Одночасно, головою правління КС «Взаємний кредит» ОСОБА_3 було подано клопотання про відстрочення сплати судового збору у зв`язку з тим, що станом на момент подачі позову КС «Взаємний кредит» знаходиться у важкому фінансовому стані, оскільки на всі її грошові кошти на банківському рахунку накладено арешт, а відтак позивач позбавлений можливості за рахунок своїх коштів сплатити судовий збір.

Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 14 жовтня 2020 року відмовлено в задоволенні клопотання головою правління КС «Взаємний кредит» ОСОБА_3 про відстрочення сплати судового збору за подання до суду вищевказаної позовної заяви.

Згідно із п. 3 Постанови пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно, то наслідки залишення позовної заяви без руху застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та додані до неї документи, вважаю, що позовна заява КС «Взаємний кредит» підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єктів та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, регулюються положеннями Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до змісту позовної заяви, позивач просить стягнути з ОСОБА_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Кредитної спілки «Взаємний кредит» заборгованість за кредитним договором № 071209-К від 07 грудня 2009 року в сумі 206387 грн. 47 коп.

Також просить на задоволення вимог щодо стягнення заборгованості за кредитним договором звернути стягнення на предмет іпотеки - квартиру АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_1 .

За статтею 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Таким чином, наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року № 907/9/17.

Відповідно до предмету позову позивачем пред`явлено дві вимоги майнового характеру, що зумовлює сплату судового збору за кожну позовну вимогу майнового характеру, які сумуються і сплачуються позивачем.

Отже, позивачем у позовній заяві зазначено дві вимоги майнового характеру про стягнення заборгованості у розмірі 206387 грн. 47 коп. та звернення стягнення на предмет іпотеки у розмірі, який потрібно визначити позивачу, або відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 4 ЗУ « Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою справляється судовий збір в розмірі 1,5 відсотку ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Однак, при зверненні до суду, позивачем надано оригінал платіжного документу про сплату судового збору на суму 500 грн., що не може слугувати належним доказом сплати судового збору, та зумовлює вирішення питання про надання позивачу строку для усунення недоліків для надання доказів сплати судового збору додатково.

На виконання ухвали суду позивач має надати оригінал платіжного документу про доплату судового збору, з урахуванням сплаченого судового збору у розмірі 500 грн.

Таким чином, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки, а саме визначити ціну позову щодо вимог майнового характеру відповідно до дійсної ринкової вартості предмета спору згідно експертної оцінки вказаного майна, доплатити у разі необхідності судовий збір в дохід державного бюджету за вимоги майнового характеру.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Позивачу слід додати до виправленої позовної заяви її копію та копії всіх документів, що додаються до неї для відповідачів.

Згідно із ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки при вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява КС «Взаємний кредит» підлягає залишенню без руху з метою надання позивачу строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, усунути зазначені недоліки.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву Кредитної спілки «Взаємний кредит» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків, який не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.П. Терещенко

.