Номер провадження: 22-ц/813/5569/20
Номер справи місцевого суду: 520/7752/17
Головуючий у першій інстанції Куриленко О. М.
Доповідач Таварткіладзе О. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.09.2020 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Таварткіладзе О.М.,

суддів: Князюка О.В., Заїкіна А.П.

за участю секретаря судового засідання: Томашевської К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 22 січня 2020 року про призначення повторної судово-психологічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні власністю та відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

У липні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, який в подальшому уточнила, до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні власністю та відшкодування моральної шкоди. Позовна заява мотивована тим, що вона є власником Ѕ частки домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , а співвласниками іншої частини є відповідачі, які своїми діями перешкоджають їй у користуванні власністю, що стало підставою звернення до суду.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 13 липня 2017 року відкрито провадження у справі (а.с.25).

У квітні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду із клопотанням про призначення у справі експертизи (а.с.88). Заява позивача мотивована тим, що через неправомірні дії відповідача їй завдано моральних страждань. Через тривалі переживання, постійний стрес, ходіння по судам та іншим органам з метою захисту своїх прав та законних інтересів в неї погіршився стан здоров`я, вона неодноразово проходила лікування, перенесла важкі захворювання та стала інвалідом. З метою визначення розміру моральних страждань, вона просила призначити у справі експертизу.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 14 травня 2018 року заяву ОСОБА_1 задоволено. Призначено у справі судово-психологічну експертизу (а.с.89-90), на вирішення якої поставлено наступні питання:

1) Чи є ситуація, що пов`язана з самовільним демонтуванням у 2012 році, відповідачами металевих воріт на в`їзді до ділянки, яка знаходиться в користуванні ОСОБА_1 та розміщенням в проході між житловими будинками під літерами «А» та «Л» будівельних матеріалів будівельного сміття та автомобіля відповідачів, - повністю позбавивши ОСОБА_1 єдиного можливого доступу до належної їй 1/2 частки житлового будинку зазначеного в технічному паспорті на домоволодіння під літ. «А» по АДРЕСА_1 - психотравмуючою для ОСОБА_1 ? Які інтенсивність та тривалість психотравмуючого впливу зазначеної ситуації?

2) Якщо дана ситуація була психотравмуючою, то чи нанесено ОСОБА_1 внаслідок неможливості користування 1/2 частки житлового будинку зазначеного в технічному паспорті на домоволодіння під літ. «А» по АДРЕСА_1 , моральну шкоду з психічної точки зору?

3) Якщо так, то який можливий розмір відшкодування нанесеної ОСОБА_1 моральної шкоди з психічної точки зору?.

Проведення експертизи доручено експертам ОНДІСЕ.

02 вересня 2019 року експертами ОНДІСЕ складено висновок комісійної судово-психологічної експертизи № 18-2314, за висновком якої у ОСОБА_1 є зміни в емоційному стані, індивідуально-психологічних проявах, які перешкоджають активному соціальному функціонуванню її як особистості і виникли внаслідок обставин, що досліджуються (самовільне демонтування у 2012 році відповідачами металевих воріт на в`їзді до ділянки, яка знаходиться в користуванні ОСОБА_1 та розміщенням в проході між житловими будинками під літерами «А» та «Л» будівельних матеріалів, будівельного сміття та автомобіля відповідачів повністю позбавивши ОСОБА_1 єдиного можливого доступу до належної їй Ѕ частки житлового будинку, зазначеного в технічному паспорті на домоволодіння під літ. «А» на АДРЕСА_1 ). ОСОБА_1 завдані страждання (моральна шкода) за умов ситуації, що досліджується. Можливий орієнтований розмір суми грошової компенсації за завдані ОСОБА_1 страждання (моральну шкоду) становить від 21 126 грн до 500 000 грн для кожного з відповідачів (а.с 91-118).

У листопаді 2019 року ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про призначення у справі повторної судово-психологічної експертизи, посилаючись на те, що експертною установою було самовільно змінено категорію експертизи з судово-психологічної на комісійну судово-психологічну; що у висновку експерта (аркуш 18) міститься посилання на використану методику «Будинок, дерево, людина», інформація про яку відсутня у Реєстрі методик проведення судових експертиз, які атестовані та рекомендовані до застосування в практиці експерта. Крім того, на думку заявника, експертами вирішувалися питання, які виходять за межі спеціальних знань експерта, з`ясовувалися питання права та надавалася оцінка законності проведення процедур, регламентованих нормативно-правовими актами (а.с.126-129).

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 22 січня 2020 року клопотання відповідача задоволено. Призначено у справі повторну судову-психологічну експертизу (а.с.130-132), на вирішення якої поставлено наступні питання:

1) Чи є ситуація, що пов`язана з самовільним демонтуванням у 2012 році, відповідачами металевих воріт на в`їзді до ділянки, яка знаходиться в користуванні ОСОБА_1 та розміщенням в проході між житловими будинками під літерами «А» та «Л» будівельних матеріалів будівельного сміття та автомобіля відповідачів, - повністю позбавивши ОСОБА_1 єдиного можливого доступу до належної їй 1/2 частки житлового будинку зазначеного в технічному паспорті на домоволодіння під літ. «А» по АДРЕСА_1 - психотравмуючою для ОСОБА_1 ? Які інтенсивність та тривалість психотравмуючого впливу зазначеної ситуації?

2) Якщо дана ситуація була психотравмуючою, то чи нанесено ОСОБА_1 внаслідок неможливості користування 1/2 частки житлового будинку зазначеного в технічному паспорті на домоволодіння під літ. «А» по АДРЕСА_1 , моральну шкоду з психічної точки зору?

3) Якщо так, то який можливий розмір відшкодування нанесеної ОСОБА_1 моральної шкоди з психічної точки зору?.

Проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 22 січня 2020 року та відмовити заявнику у задоволенні клопотання про призначення у справі повторної судово-психологічної експертизи, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

Будучи в розумінні ст. ст. 128, 130 ЦПК України належним чином повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, про причини не явки суду не повідомили.

В судове засідання з`явилася представник ОСОБА_1 ОСОБА_5 .

Статтею 372 ЦПК України передбачено, що апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, законодавець передбачив, що явка до апеляційного суду належним чином повідомленого учасника справи не є обов`язковою. Апеляційний суд може розглянути справу за відсутності її учасників. Апеляційний суд може відкласти розгляд справи у разі, коли причини неявки належним чином повідомленого учасника справи будуть визнані апеляційним судом поважними. Таким чином, з врахуванням конкретної ситуації по справі, вирішення питання про розгляд справи або відкладення розгляду справи віднесено до дискреційних повноважень апеляційного суду.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за можливе розглядати справу за відсутності належним чином повідомлених сторін.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити частково, виходячи з наведених у цій постанові підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ч.1 п.2 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до ч.1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є:

1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Задовольняючи заяву про призначення у справі повторної судово-психологічної експертизи, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості заяви ОСОБА_3 .

Проте, колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Звертаючись з клопотанням про призначення повторної судової-психологічної експертизи, ОСОБА_3 посилалася на те, що експертом самовільно змінено категорію експертизи з судово-психологічної на комісійну судово-психологічну, що не входить до повноважень останнього.

Проте, колегія суддів звертає увагу, що відповідно до пункту 1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року № 53/5 комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.

Таким чином, посилання ОСОБА_3 на незаконність проведення експертизи комісією експертів є помилковими. Потреба у комісійній експертизі може бути викликана особливою складністю досліджень та вона може бути призначена як судом так і експертною установою.

Колегія суддів також не погоджується з думкою ОСОБА_3 та висновками суду першої інстанції, що експертом використано не атестовану та не зареєстровану методику при проведенні експертизи, оскільки відповідно до п.1.4 вказаної Інструкції під час проведення експертизи (експертних досліджень) з метою виконання певного експертного завдання експертами застосовуються відповідні методи дослідження, методики проведення судових експертиз, а також нормативно-правові акти та нормативні документи (міжнародні, національні та галузеві стандарти, технічні умови, правила, норми, положення, інструкції, рекомендації, переліки, настановчі документи Держспоживстандарту України), а також чинні республіканські стандарти колишньої УРСР та державні класифікатори, галузеві стандарти та технічні умови колишнього СРСР, науково-технічна, довідкова література, програмні продукти тощо. Визначення способу проведення експертизи (вибір певних методик, (методів дослідження)) належить до компетенції експерта. Відповідно до п.6.5 даної Інструкції при проведенні психологічних експертиз використовуються загальновідомі в науковій практиці психологічні методики і такі, що пройшли державну атестацію, та їх авторські модифікації, що відбираються з урахуванням специфіки експертних досліджень і конкретних питань, поставлених перед психологічною експертизою. Таким чином, експертом може використовуватися та обиратися та методика, за допомогою якою він може виконати поставлене перед ним завдання.

Крім того, колегія суддів не погоджується з думкою ОСОБА_3 та висновками суду першої інстанції, що експертами викладено обставини так, нібито вина відповідачів вже доведена судом, оскільки при дослідженні висновку експертизи колегією суддів таких обставин встановлено не було. Натомість обставини, які зазначені у висновку і які ОСОБА_3 вважає такими, що нібито стверджують про провину відповідачів як таку, що вже доведена судом, насправді викладені експертом зі слів ОСОБА_1 , про що у висновку експерта міститься відповідне посилання.

Також колегія суддів не погоджується з думкою ОСОБА_3 , що експертами вирішувалися питання, які виходять за межі спеціальних знань експерта, з`ясовувалися питання права та надавалася оцінка законності проведення процедур, регламентованих нормативно-правовими актами, оскільки таке не знайшло свого підтвердження.

Підставою для проведення повторної експертизи є необґрунтованість висновку або якщо він суперечить іншим матеріалам справи чи коли виникають сумніви в його правильності.

При аналізуванні висновку експертизи, колегія суддів не вбачає підстав для призначення повторної експертизи. Жодний довід наведений ОСОБА_3 щодо наявності підстав для призначення повторної експертизи, з яким погодився суд першої інстанції, не знайшов свого підтвердження.

Крім того, колегія суддів звертає увагу що відповідно до ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Таким чином, колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги щодо наявності підстав для скасування ухвали суду, у звязку з чим апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, ухвала про призначення повторної експертизи скасуванню, а клопотання ОСОБА_3 про призначення повторної судово-психологічної експертизи залишенню без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 381, 383 ЦПК України, Одеський апеляційний суд -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 22 січня 2020 року про призначення повторної судово-психологічної експертизи скасувати.

Клопотання ОСОБА_3 про призначення повторної судово-психологічної експертизи залишити без задоволення.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та подальшому оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення складено 07.10.2020 року.

Головуючий О.М. Таварткіладзе

Судді: О.В. Князюк

А.П. Заїкін