Справа № 288/904/20
Провадження № 2/288/318/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2020 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Франчук Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, в якій вказує, що він перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 (далі - відповідач).

Шлюб зареєстровано 05 серпня 2014 року Виконавчим комітетом Андрушківської сільської ради Попільнянського району Житомирської області, актовий запис за № 5.

Від даного шлюбу мають двох синів: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які проживають разом з дружиною.

17 березня 2020 року Попільнянським районним судом Житомирської області видано судовий наказ про стягнення з позивача аліментів на утримання дітей.

За час спільного проживання між сторонами склались неприязні стосунки, вони перестали розуміти один одного, на ґрунті вказаного у них виникають сварки.

З січня 2020 року сторони припинили шлюбно - сімейні відносини, не підтримують близьких стосунків, перестали спільно проживати, зникло почуття кохання та взаєморозуміння.

Подальше збереження шлюбу позивач вважає неможливим.

Позивач просить розірвати шлюб між ним та ОСОБА_2 .

Позивач в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив справу провести без його участі, позовну заяву підтримує в повному обсязі, судові витрати покладає на себе.

Відповідач в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву в якій просила справу розглядати без її участі, позовні вимоги визнає, прізвище після розірвання шлюбу просить залишити їй « ОСОБА_2 ».

Згідно частини 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Суд, дослідивши матеріали справи та враховуючи, що сторони не підтримують подружні стосунки і не бажають миритися, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що 05 серпня 2014 року Виконавчим комітетом Андрушківської сільської ради Попільнянського району Житомирської області, зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що складено відповідний актовий запис № 5, після державної реєстрації шлюбу прізвище дружини змінилось на « ОСОБА_2 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 .

Згідно копій свідоцтв про народження серії НОМЕР_2 , актовий запис № 22 та серії НОМЕР_3 , актовий запис № 1, виданих 29 липня 2020 року Попільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально - Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вказані ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Як вбачається з Довідки про реєстрацію місця проживання особи № 67 від 03 березня 2020 року виданої Виконавчим комітетом Буківської сільської ради Сквирського району Київської області, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , з 23 січня 2008 року по теперішній час.

Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно зі статтею 24 Сімейного Кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя /стаття 110 СК України/. Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Відповідно до статті 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Частиною другою статті 114 Сімейного Кодексу України встановлено, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Згідно з частиною третьою статті 115 Сімейного Кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Зазначені обставини у їх системному зв`язку свідчать, що є всі підстави для розірвання шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Керуючись статтями 24, 104, 105, 110, 112 - 115 СК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 206, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб зареєстрований 05 серпня 2014 року Виконавчим комітетом Андрушківської сільської ради, Попільнянського району, Житомирської області, актовий запис № 5, між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 - розірвати.

Після державної реєстрації розірвання шлюбу прізвище дружини залишити - « ОСОБА_2 ».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник