ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/502/20
"04" вересня 2020 р. смт. Петриківка
Петриківський районний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Говорухи В.О., за участю секретаря судового засідання Дудка В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ПВІ Дніпроагропроект» про визнання трудових відносин припиненими, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 ,
14.04.2020 до Петриківського районного суду Дніпропетровської області звернувся ОСОБА_1 із позовом до ТОВ «ПВІ Дніпроагропроект» про визнання трудових відносин припиненими, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 .
У своїй заяві позивач просить визнати трудові відносини між позивачем та відповідачем припиненими з 02.01.2020 у зв`язку із звільненням ОСОБА_1 з посади директора за власним бажанням на підставі ст. 38 КЗпП України.
08.09.2016 його прийнято на посаду директора ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» за сумісництвом, що підтверджується копією протоколу загальних зборів від 08.09.2016 № 1 та копією наказу від 08.09.2016 №1-к. Контракт із ним не укладався.
Відповідно до положень п. 7.2.5. Статуту ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» передбачено, що до виключних повноважень загальних зборів належить призначення та звільнення директора.
Станом на теперішній час одним та єдиним засновником та учасником, який володіє 100% ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» є ОСОБА_2 .
10.09.2019 він зареєстрував заяву щодо його звільнення за власним бажанням з посади директора. Копію відповідної заяви було направлено засновнику (учаснику) ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» - ОСОБА_2 .
Позачергові загальні збори учасників ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» були заплановані на 14.10.2019 на 10 год. 00 хв.
14.10.2019 заплановані позачергові збори учасників (засновників) ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» не відбулися у зв`язку з відсутність кворуму (п. 7.2.4 Статуту ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект»).
15.10.2019 ним повторно направлено до засновника товариства повідомлення про проведення позачергових загальних зборів ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» відносно розгляду питання звільнення директора.
Позачергові загальні збори учасників ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» були заплановані на 18.11.2019 на 10 год. 00 хв.
18.11.2019 заплановані позачергові збори учасників (засновників) ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» не відбулися у зв`язку з відсутність кворуму (п. 7.2.4 Статуту ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект»).
02.01.2019 ним виданий наказ № 2-К про його звільнення з посади директора ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» та в цей же день я отримав копію наказу про звільнення.
Загальні збори ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» двічі проігнорували його повідомлення (заяву) про звільнення і не розглянули її по суті протягом передбачених законодавством строків, не виконав покладених на нього Статутом обов`язків по створенню нового виконавчого органу.
З огляду на викладене, своєю бездіяльністю, яка виразилася в не розгляді та не вжитті заходів для прийняття рішення про звільнення його в межах статутної діяльності ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект», останнім були порушені його трудові права, зокрема право бути звільненим із займаної посади за власним бажанням, та право на вільне обрання місця роботи на власний розсуд.
Окрім цього, невнесення ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» відповідних змін про звільнення з посади генерального директора до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань свідчить про те, що ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» не визнає припинення трудових відносин із ним та продовжує вважати його керівником ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект».
При цьому заявник посилається на те, що його не звільнено через відсутність кворуму для проведення позачергових зборів учасників (засновників) ТОВ «ПВІ Дніпроагропроект», як єдиного органу, що уповноважений на прийняття такого рішення.
В ході розгляду справи проведені наступні процесуальні дії:
17.04.2020 ухвалою суду справу прийнято до провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання.
07.07.2020 ухвалою суду підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.
Інших процесуальних дій у справі не проводилось.
В судове засідання позивач не з`явився надавши до суду заяву про розгляд справи без його участі, про дату, час та місце судового розгляду справи позивач повідомлений належним чином. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач по справі ТОВ «ПВІ Дніпроагропроект» в судові засідання повторно не з`явився, був повідомлений належним чином про місце, час і день слухання справи, що підтверджується поштовими відправленнями, які повернулися до суду із відмітками про тримання копії позову та судової повістки, а також про повернення «інші причини». Клопотань про розгляд справи за його участі або про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Правом подачі відзиву не скористався.
При таких обставинах суд визнав неявку відповідача неповажною та розглянув справу у його відсутності, провівши на підставі вимог ст. 281 ЦПК України заочний розгляд справи.
Небажання відповідача надавати докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову, зокрема з причини ухилення від участі в судових засіданнях, дає суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем, що повністю відповідає положенням ч. 1 ст. 280 ЦПК України.
Третя особа, ОСОБА_2 надала до суду заяву про розгляд справи без її участі.
Суд, ознайомившись із позовною заявою, за відсутності заперечень відповідача проти позову, дослідивши матеріали справи вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Як встановлено судом з матеріалів долучених до позову 08.09.2016 ОСОБА_1 прийнято на посаду директора ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» за сумісництвом, що підтверджується копією наказу від 08.09.2016 №1-к та відповідною випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.
Згідно п. 1.2 Статуту ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» одним та єдиним засновником та учасником ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» є ОСОБА_2 .
Відповідно до положень п. 7.2.5. Статуту ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» передбачено, що до виключних повноважень загальних зборів належить призначення та звільнення директора.
10.09.2019 ОСОБА_1 зареєстрував заяву щодо його звільнення за власним бажанням з посади директора. Копію відповідної заяви було направлено засновнику (учаснику) ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» - ОСОБА_2 .
Позачергові загальні збори учасників ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» заплановані на 14.10.2019 на 10 год. 00 хв. Копію відповідної заяви і повідомлення направлено засновнику (учаснику) ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» ОСОБА_2 про що свідчить поштове повідомлення про направлення поштової кореспонденції.
Однак, 14.10.2019 заплановані позачергові збори учасників (засновників) ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» не відбулися у зв`язку з відсутність кворуму (п. 7.2.4 Статуту ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект»), про що свідчить реєстр учасників та протокол реєстру учасників.
15.10.2019 ОСОБА_1 повторно направлено до засновника товариства повідомлення про проведення позачергових загальних зборів ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» відносно розгляду питання звільнення директора.
Позачергові загальні збори учасників ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» заплановані на 18.11.2019 на 10 год. 00 хв., однак, збори не відбулися у зв`язку з відсутність кворуму, про що свідчить реєстр учасників та протокол реєстру учасників.
02.01.2019 ОСОБА_1 виданий наказ про його звільнення з посади директора ТОВ «ПВІ «Дніпроагропроект» за власним бажанням , на підставі ст. 38 КзПП України.
Відповідно до статті 1 ЦПК України 2004 року завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно з частиною першою статті 3 ЦПК України 2004 року кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
У пункті 1 частини першої 15 ЦПК України 2004 року передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин.
У пункті 4 частини першої статті 36 КЗпП України визначено, що підставами припинення трудового договору, зокрема, є розірвання трудового договору з ініціативи працівника.
Згідно з частиною першою статті 38 КЗпП України працівник має право розірвати трудовий договір, укладений на невизначений строк, попередивши про це власника або уповноважений ним орган письмово за два тижні. У разі, коли заява працівника про звільнення з роботи за власним бажанням зумовлена неможливістю продовжувати роботу (переїзд на нове місце проживання; переведення чоловіка або дружини на роботу в іншу місцевість; вступ до навчального закладу; неможливість проживання у даній місцевості, підтверджена медичним висновком; вагітність; догляд за дитиною до досягнення нею чотирнадцятирічного віку або дитиною з інвалідністю; догляд за хворим членом сім`ї відповідно до медичного висновку або особою з інвалідністю I групи; вихід на пенсію; прийняття на роботу за конкурсом, а також з інших поважних причин), власник або уповноважений ним орган повинен розірвати трудовий договір у строк, про який просить працівник.
Конституційний Суд України у Рішеннях від 07 липня 2004 року № 14-рп/2004, від 16 жовтня 2007 року № 8-рп/2007 та від 29 січня 2008 року № 2-рп/2008 зазначав, що визначене статтею 43 Конституції України право на працю розглядає як природну потребу людини своїми фізичними і розумовими здібностями забезпечувати своє життя. Це право передбачає як можливість самостійно займатися трудовою діяльністю, так і можливість працювати за трудовим договором чи контрактом.
Свобода праці передбачає можливість особи займатися чи не займатися працею, а якщо займатися, то вільно її обирати, забезпечення кожному без дискримінації вступати у трудові відносини для реалізації своїх здібностей. За своєю природою право на працю є невідчужуваним і по суті означає забезпечення саме рівних можливостей для його реалізації.
Відповідно до частини першої статті 21 КЗпП Українитрудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.
За змістом статті 22 КЗпП України будь-яке пряме або непряме обмеження прав чи встановлення прямих або непрямих переваг при укладенні, зміні та припиненні трудового договору не допускається.
Передбачений частиною першою статті 38 КЗпП України порядок розірвання трудового договору з ініціативи працівника передбачає попередження ним про це власника або уповноважений орган письмово за два тижні.
У відповідності до ст. ст.. 97, 99 Цивільного кодексу України управління товариством здійснюють його органи. Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом. Загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад.
Згідно зі ст. 41, ст. 62 Закону України «Про господарські товариства до компетенції загальних зборів належить:
г) утворення і відкликання виконавчого та інших органів товариства;
У товаристві з обмеженою відповідальністю створюється виконавчий орган: колегіальний (дирекція) або одноособовий (директор). Дирекцію очолює генеральний директор. Дирекція (директор) вирішує усі питання діяльності товариства, за винятком тих, що належать до виключної компетенції загальних зборів учасників.
Враховуючи викладене, судд вважає, що право найманого працівника, у т.ч. того, який обіймає посаду директора ТОВ, можуть бути припинено на підставах, передбачених Кодексом законів про працю України, зокрема і за власним бажанням. Так, звільнити директора, дійсно, може тільки засновники підприємства, але якщо загальні збори скликати не можливо, то це не означає, що директор буде змушений довічно працювати на цьому підприємстві.
Крім того, Міністерство праці та соціальної політики в листі від 12.01.11 р. № 15/06/186-11 вказувало, що у таких випадках директор має право реалізувати своє право звільнитися за власним бажанням, передбачене ст. 38 КЗпП України. Для цього директор повинен видати наказ про визнання себе звільненим за власним бажанням.
На підставі вказаного позовні вимоги підлягають задоволенню, а трудові відносини між ОСОБА_1 та ТОВ «ПВІ Дніпроагропроект» припиненими з 02.01.2020 у зв`язку зі звільненням ОСОБА_1 з посади директора за власним бажанням на підставі ст. 38 КзПП України.
Згідно зі ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Враховуючи те, що позов задоволено, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача суму понесених судових витрат в розмірі 840,80 грн. що відповідає розміру задоволених позовних вимог.
На підставі викладеного та керуючись статтями 12, 13, 81, 89, 264, 280-283 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ПВІ Дніпроагропроект» про визнання трудових відносин припиненими, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: ОСОБА_2 , задовольнити.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: В. О. Говоруха