Ульяновський районний суд Кіровоградської області
Справа № 402/1444/19
У Х В А Л А

01.10.20 Ульяновський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді -Ясінського Л.Ю.

секретаря - Кашнікова І.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Благовіщенське заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення,

В С Т А Н О В И В:

03 липня 2020 року Ульяновським районним судом Кіровоградської області винесено заочне рішення по цивільній справі №402/1444/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог: Орган опіки та піклування Благовіщенської районної державної адміністрації Кіровоградської області про позбавлення батьківських прав та стягнення додаткових витрат на дитину.

В судові засідання про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 та його представник адвокат Заверуха Р.В. не з"явились, про день і час розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку, причину своєї неявки суду не повідомили, заяв, клопотань до суду не надіслали.

Представник відповідача в судовому засіданні заявила, що відсутні підстави для перегляду заочного рішення суду.

Проаналізувавши зміст заяви про перегляд заочного рішення, матеріали цивільної справи та докази, суд вважає, що заява задоволенню не підлягає, з огляду на наступне.

Згідно зі ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з"явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин і докази, на які посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 в судове засідання жодного разу не з"явився, про день і час розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку, в тому числі, судовими повістками, рекомендованими листами з повідомленнями про вручення, 14.05.2020 року взагалі відмовився від отримання судової повістки, причини неявки суд не повідомив, відзиву на позов не надавав.

Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Представник відповідача також жодного разу не з"явився в судове засідання, про день і час розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку, тричі просив суд відкласти судові засідання на іншу дату у зв"язку із продовження по всій території України до 31.07.2020 року адаптивного карантину через поширення корона вірус.

У відповідності до ч.1 ст.44 Цивільного процесуального кодексу України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Проте, суд вважає, що відповідач та представник відповідача, зловживає своїми процесуальними правами, які реалізуються неодноразовою неявкою в судові засідання посилаючись на продовження по всій території України до 31.07.2020 року адаптивного карантину через поширення корона вірусу.

Відповідно до ч.ч.1.2,3,4 ст.212 ЦПК України:

1. Учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

2. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

3. Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

4. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України.

Відповідно до ст.210 Цивільного процесуального кодексу України, суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті. Провадження у справі на стадії її розгляду по суті зупиняється тільки з підстав, встановлених пунктами 1-3 частини першої статті 251 та пунктами 1-3 частини першої статті 252 цього Кодексу.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст.17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

У рішенні Європейського Суду від 03.04.2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином, аналіз викладених вище обставин, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення відповідачем та його представником своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданої до суду позовної заяви, що в свою чергу призвело до затягування судового розгляду даної справи.

Суд вважає такі дії відповідача та представника відповідача зловживанням процесуальними правами та навмисним затягуванням розгляду справи.

До тверджень заявника про неявку в судові засідання через дію адаптивного карантину на всій території України суд відноситься критично, виходячи із наступного.

Постановою Кабінету Міністрів від 11 березня 2020 року у справі № 211 з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 з 12 березня 2020 року по 31 липня 2020 року (в редакції на момент ухвалення рішення) на всій території України встановлено карантин.

Постановою Кабінету Міністрів № 343 відповідно до підпункту 8 пункту 2 постанови дозволена діяльність адвокатів, нотаріусів, аудиторів та психологів.

Постановою Кабінету Міністрів № 392 запроваджено послаблення протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 3 цієї постанови, на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією (у тому числі у м. Києві). Зокрема, дозволено: з 22 травня 2020 року регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні; з 25 траня 2020 року перевезення пасажирів метрополітенами.

Наведене свідчить про усунення перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав.

В той же час суд звертає увагу на те, що за положеннями статті 129 Конституції, статті 2 Цивільного процесуального кодексу одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Заявник у п.7 звертає увагу, що надання відзиву відповідачем є його процесуальним правом, а не обов"язком, і його неподання було продиктоване виключно небажанням розкривати тактику і стратегію захисту своїх прав, в той час як свою правову позицію відповідач мав намір озвучити під час проголошення вступного слова в судовому процесі.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.281 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

У заяві про перегляд заочного рішення заявник не повідомив обставини та не зазначенив докази, усвідомлення яких судом при ухваленні заочного рішення, дали б підстави прийти до іншого висновку, ухваливши принципово інше рішення.

Твердження наведені в обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є необгрунтованими.

У відповідності до п. 1 ч.3,4 ст. 287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

З урахуванням наведеного вище, суд вважає, що відсутні підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку.

Керуючись ст.287,288 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Заяву про перегляд заочного рішення від 03 липня 2020 року у цивільній справі № 402/1444/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа без самостійних вимог: Орган опіки та піклування Благовіщенської районної державної адміністрації Кіровоградської області про позбавлення батьківських прав та стягнення додаткових витрат на дитину - залишити без задоволення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя: Л. Ю. Ясінський