Провадження № 2-п/761/8/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2020 року Шевченківський районний суду м.Києва

головуючого судді: Осаулова А.А.

за участю секретаря судових засідань: Вольда М.А.

та представника позивача: ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві в приміщенні суду заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м.Києва від 27 червня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про визнання договору недійсним та визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м.Києва від 27 червня 2019 року позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про визнання договору недійсним та визнання права власності в порядку спадкування за закономбуло задоволено повністю та визнано недійсним укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 договір дарування від 19.12.2014 року - квартири АДРЕСА_1 , що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Доценко І.П., а також визнано за ОСОБА_3 право власності на ј частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею - 128,8 кв.м., житловою - 61,1 кв.м. в порядку спадкування за законом після смерті її матері - ОСОБА_5 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .Вирішено питання про судові витрати.

В своїй заяві про перегляд заочного рішення від 12.09.2019 року відповідач 2 просить суд скасувати вказане заочне рішення, оскільки відповідачі повістки про виклик до суду не отримували, а їх адвокат Ясинецький О.А., хоч і був обізнаний про дату і час розгляду справи судом, не міг з`явитись до суду з поважних причин. Між тим, суд провів розгляд справи із винесенням рішення у відсутність відповідачів, помилково зазначивши про їх належне повідомлення. Підстав для задоволення вказаного позову не було, оскільки в матеріалах справи відсутність оскаржуваний договір дарування, а вказана квартира була придбана ОСОБА_2 за отримані в борг кошти у ОСОБА_6 . Відтак, квартира є особистою власністю ОСОБА_2 і не є складовою спадщини ОСОБА_5 . Вказані обставини у заочному рішенні враховані не були, а тому необхідно скасувати вказане рішення та призначити розгляд справи по суті, оскільки такі обставини по суті вимог істотно впливають на зміст прийнятого судом рішення.

В судовому засідання представник позивача проти задоволення зави про перегляд заочного рішення заперечував, додатково зазначивши про законність і обґрунтованість судового рішення.

Представник відповідачів та відповідач 2 в судове засідання вдруге не з`явились, повідомлені належним чином і про дату засідань у справі за його заявою мають можливість отримати з інтернет-сайту суду.

Заслухавши присутнього представника позивача, дослідивши доводи заяви, суд приходить до наступних висновків.

У відповідності з ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи відповідачем 2 вказаних вимог при обґрунтування підстав для скасування заочного рішення у сукупності визначених у ч.1 ст.288 ЦПК України обставин не належного повідомлення відповідача наведено не було, оскільки про час судового розгляду у справі було повідомлено як відповідача, так і його представника шляхом направлення повісток про виклик його до суду на відому адресу та ним же отримано повістку про виклик.

Крім того, про розгляд справи було достойменно відомо стороні відповідача, оскільки протягом усього часу розгляду справи представник відповідачів Ясинецький О.А. неодноразово перед кожним судовим засіданням подавав як заяви про відкладення розгляду справи, так і клопотання з процесуальних питань, що вказує на обізнаність його про дату і час призначених у справі засідань.

Питання про належність квартири було досліджено судом під час розгляду справи по суті і під час підготовки рішення суду у нарадчій кімнаті.

Інші наведені відповідачем 2 у вказаній заяві про скасування заочного рішення обставини для скасування заочного рішення не впливають на зміст оскаржуваного судового рішення та не є такими, які б не були враховані і досліджені судом при розгляді справи по суті раніше.

Зокрема, судом було встановлено належність подружжю спірної квартири на праві спільної сумісної власності.

Оскільки, відповідач 2 не вмотивував усі в сукупності підстави для скасування заочного рішення, заява відповідача про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає.

Вирішуючи клопотання сторони відповідачів в особі адвоката Ясинецького О.А. про об`єднання цивільних справ, а саме вказаної цивільної справи із іншою справою за №761/36977/15-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_8 , третя особа: ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні майном слід зазначити наступне.

Так, дійсно в провадженні суддів Шевченківського районного суду м.Києва перебувають вказаній цивільні справи, але станом на даний час вказана цивільна справа №761/36934/17 вже розглянута судом із винесенням рішення по суті спору, а інша справа як вказує сам представник відповідачів перебуває в провадженні суду.

Відповідно до вимог ч.ч.1-3 ст.188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами:

1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача;

2) одного й того самого позивача до різних відповідачів;

3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні до початку розгляду справи по суті у кожній із справ.

Відтак, норм чинного ЦПК України надають суду право на об`єднання лише позовних вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, що є наслідком об`єднання відповідних цивільних справ.

В той же час, вказана цивільна справа №761/36934/17 вже вирішена судом, що виключає будь-яку можливість її об`єдання із іншою справою.

Крім того, питання про об`єднання можливе лише до початку розгляду справи, але ж ніяк під час вирішення питання про перегляд заочного рішення, що в розумінні вимог ст..287 ЦПК України є не припустимим.

Відтак, вказане клопотання задоволенню не підлягає як абсолютно безпідставне.

Керуючись ст.ст. 188, 287-289, 353 ЦПК України, суд -

Ухвалив:

Заяву відповідача ОСОБА_2 від 12.09.2019 року про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м.Києва від 27 червня 2019 у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про визнання договору недійсним та визнання права власності в порядку спадкування за законом, - залишити без задоволення.

Відмовити в задоволенні клопотання представника відповідачів Ясинецького О.А. від 11.02.2020 року про об`єднання цивільної справи №761/36977/15 із цивільною справою за заявою відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м.Києва від 27 червня 2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про визнання договору недійсним та визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає, однак відповідач вправі оскаржити заочне рішення суду в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду до або через Шевченківський районний суд м. Києва, шляхом подання апеляційної скарги через суд першої інстанції протягом 30-ти днів з дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Вказаний строк обраховується з дати винесення вказаної ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: А.А.Осаулов

повний текст виготовлено 17.02.2020 року