Справа № 359/2258/20
Провадження № 2-о/359/63/2020
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2020 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Муранової-Лесів І.В.

при секретарі - Степаненко А.О.,

за участі представника заявника - ОСОБА_7.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі Київської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Бориспільська міська державна нотаріальна контора, Бориспільська міська рада, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

16.03.2020р. заявник ОСОБА_1 в особі представника-адвоката ОСОБА_7. звернулася до Бориспільського міськрайонного суду із зазначеною заявою, в якій просила встановити факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу її, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в період з 01.01.2004 р. по 11.01.2020 р.( а.с.1,2).

В обґрунтування заявлених вимог зазначено, що з 01.01.2004 р. заявник та ОСОБА_2 почали проживати разом однією сім`єю, як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу, вели спільне господарство та мали спільний бюджет. Проживали разом сім`єю до смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Зазначила, що після смерті ОСОБА_2 звернулася до нотаріуса, але їй було повідомлено, що оскільки вона не є дружиною покійного, то необхідно в судовому порядку встановлювати, що проживала більше п`яти років до смерті спадкодавця однією сім`єю. Встановлення зазначеного факту необхідно для визнання заявника спадкоємцем четвертої черги.

Ухвалою від 02 квітня 2020 року( а.с.14,15) залучено до участі у справі в якості заінтересованої особи - Бориспільську міську раду Київської області. Заяву призначено до судового розгляду. Витребувано з Бориспільської міської державної нотаріальної контори копію спадкової справи № 30/2020, заведеної щодо майна ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 .

У судовому засіданні представник заявника- адвокат Сацик В.О. підтримав заяву та просив її задовольнити за викладених вище обставин.

У подальше судове засідання, 13.07.2020р., представник заявника-адвокат Сацик В.О. не з`явився, надав суду заяву, якою просив розглядати справу за його відсутності, заяву ОСОБА_1 просив задовольнити. Одночасно, з заявою, надав суду копію свідоцтва про розірвання шлюбу ОСОБА_1 , та копію свідоцтва про розірвання шлюбу ОСОБА_2 (а.с. 44-46).

Представник заінтересованої особи, Бориспільської міської державної нотаріальної контори, у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. 10.06.2020 р. до суду надійшов лист за підписом завідувача ОСОБА_3 ( а.с.40), яким просили розглядати вказану справу без присутності представника нотаріальної контори у зв`язку з великим навантаженням, при вирішенні питання покладаються на думку суду.

Представник заінтересованої особи, Бориспільської міської ради, у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. 17.06.2020 р. до суду надійшла заява представника Бориспільської міської ради (а.с.41), у якій просить справу розглядати без участі представника Бориспільської міської ради, при розгляді справи покладаються на думку суду, просять прийняти рішення за наявними матеріалами справи.

Суд, заслухавши пояснення представника заявника- адвоката ОСОБА_7., показання свідків: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , дослідивши письмові матеріали цивільної справи, копію спадкової справи від 24.01.2020 р. № 30/2020 відкритої щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 , дійшов висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав.

Згідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п. 5 ч. 1, ч. 2 ст.315ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу. У судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

У судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 56 років помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 16 січня 2020 року Бориспільським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції(м.Київ) (а.с.11).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина.

Як зазначив представник заявника, заявник ОСОБА_1 з метою оформлення спадкових прав, звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак нотаріусом їй було роз`яснено, що вона не може претендувати на спадкове майно після смерті чоловіка до встановлення у судовому порядку факту спільного проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу.

Та обставина, що заявник ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , з 01 січня 2004 року та по день смерті останнього, ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживали разом однією сім`єю як чоловік і жінка без реєстрації шлюбу, вели спільне господарство, мали спільний бюджет, повністю підтвердили допитані в судовому засіданні свідки: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 . Наявність близьких стосунків між заявником і померлим підтверджується також долученим до матеріалів справи їх спільним фотознімком (а.с.7).

Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 виданого 17.06.2020 р. та свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_3 виданого 16.06.1998р. вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 проживаючи разом однією сім`єю, не перебували в інших зареєстрованих шлюбних відносинах (а.с.45,46).

Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року роз`яснено, що якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

У відповідності з п. 21 вищевказаної постанови при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 Сімейного кодексу України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини, і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також: інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки,

Тобто, сім`ю, відповідно до ч. 2 ст. 3 СК України складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права і обов`язки. Ці права і обов`язки не обов`язково мають бути обов`язками щодо взаємного утримання.

Згідно з роз`ясненнями Верховного Суду України у листі «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 01 лютого 2012 року, доказами, які свідчать про факт проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу можуть бути: свідоцтва про народження дітей, довідки з місця проживання, свідчення свідків, листи ділового та особистого характеру тощо). Також це можуть бути: свідоцтво про смерть одного із «подружжя», свідоцтва про народження дітей, в яких чоловік у добровільному порядку записаний як батько, виписки з погосподарських домових книг про реєстрацію чи вселення; докази про спільне придбання майна як рухомого, так і нерухомого (чеки, квитанції, свідоцтва про право власності); заяви, анкети, квитанції, заповіти, ділова та особиста переписка, з яких вбачається, що «подружжя» вважали себе чоловіком та дружиною, піклувалися один про одного; довідки житлових організацій, сільських рад про спільне проживання та ведення господарства.

Пунктом 6 Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 визначено, що до членів сім`ї належать особи, що постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, але й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т.п.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 3 СК України сім'я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства.

Поняття сім`ї, сформульоване в цій статті, не містить такої обов`язкової ознаки сім`ї, як знаходження саме в зареєстрованому шлюбу. Сім`я розглядається як соціальний інститут і водночас як союз конкретних осіб. Сім`я є первинним та основним осередком суспільства. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки, що й є ознаками сім`ї.

Відповідно до ст.1216ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків ( спадщини) від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи зі застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1264ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, при цьому юридичний факт проживання однією сім`єю зі спадкодавцем протягом п`яти років до часу відкриття спадщини має бути встановлений винятково рішенням суду.

З пояснень представника заявника, підтверджених показаннями свідків, матеріалів спадкової справи встановлено, що спір про право на спадщину відсутній.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що заява підлягає задоволенню в повному обсязі, та слід встановити факт проживання однією сім`єю, як чоловік і жінка, без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , з 01.01.2004 року по 11.01.2020 року.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 12, 13, 81, 82, 89, 141, 258, 259, 263-265,266, 273, 294, 315, 319 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Заяву задовольнити.

Встановити факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , з 01.01.2004 року по ІНФОРМАЦІЯ_3 .

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду через Бориспільський міськрайонний суд протягом тридцяти днів, який обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження, або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 22 липня 2020 року.

Суддя: І. В. Муранова-Лесів