КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2020 року

м. Київ

Головуючий суддя у 1 інстанції - Волошин В.О.

справа № 761/628/17

провадження № 22-ц/824/2682/2020

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Писаної Т.О.

суддів - Приходька К.П., Журби С.О.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Київ від 22 травня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В :

У січні 2017 року ОСОБА_2 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення аліментів та поділ спільного майна подружжя.

В обґрунтування позовних вимог зазначала, що з 02 жовтня 1999 року по 19 грудня 2016 року вона перебувала із відповідачем у шлюбі.

Від шлюбу сторони мають сина, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Однак, із березня 2016 року ОСОБА_1 кошти на утримання сім`ї не надавав, участі у вихованні та матеріальному утриманні спільного сина не надає.

Зазначає, що між сторонами не досягнуто згоди щодо поділу спільно нажитого майна.

У зв`язку із зазначеним, позивач звернулася до суду із даним позовом.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Київ від 20 лютого 2017 року відкрито провадження у даній справі та призначено справу до розгляду.

Ухвалами Шевченківського районного суду міста Київ від 21 липня 2017 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів та поділ спільного майна подружжя роз`єднано в окремі самостійні провадження та призначено справу до розгляду.

Розпорядженням №01-08-1245 від 31 жовтня 2018 року було здійснено повторний автоматичний розподіл справи та протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01 листопада 2018 року визначено головуючого суддю Волошина В.О.

Ухвалою судді від 05 листопада 2018 року прийнято справу до розгляду та призначено за правилами спрощеного позовного провадження.

22 травня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зустрічною позовною заявою про визначення розміру аліментів, які підлягають стягненню з нього на користь відповідача за зустрічним позовом у твердій грошовій сумі, яка дорівнює 2500грн з дати прийняття рішення.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Київ від 22 травня 2019 року відмовлено у прийнятті зустрічної позовної заяви та роз`яснено ОСОБА_1 , що повернення зустрічного позову не обмежує право сторони звернутися до суду з позовною заявою на загальних підставах.

Не погоджуючись із указаною ухвалою, ОСОБА_1 звернувся до суду із апеляційною скаргою, в якій просив апеляційну скаргу задовольнити, ухвалу суду першої інстанції скасувати, а справу передати до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначав, що ухвала є незаконною, оскільки відмовляючи у прийнятті його зустрічної позовної заяви з підстав пропуску строку для її подання, судом ніякі строки йому встановлені не були, а відмова у прийняття указаної позовної заяви позбавляє ОСОБА_1 доступу до суду та захисту своїх інтересів.

ОСОБА_2 не скористалась своїм процесуальним правом на подання відзиву на апеляційну скаргу.

Відповідно до частини 1 статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до частини 2 статі 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Ухвала суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві (заявникові) віднесена до пункту 6 частини 1 статті 353 ЦПК України.

Відповідно до частини 2 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвалу суду про повернення заяви позивачеві (заявникові) розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно із частиною 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами відповідно до пункту 1 частини 1 статті 274 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого рішення, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим та має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеного цим Кодексом. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Частиною 1 статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до частини 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Відмовляючи у прийнятті зустрічної позовної заяви суд першої інстанції виходив із того, що відповідачем пропущено строк на подання зустрічної позовної заяви.

Колегія апеляційного суду повністю погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

За змістом статті 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги щодо не зазначення судом в ухвалі суду про строки для надання відзиву, колегія суддів дійшла висновку про їх необґрунтованість та недоведеність враховуючи наступне.

Відповідно до частини 1 статті 33 ЦПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Згідно із положенням частини 11 та 12 указаної статті справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим же суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, що унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

20 лютого 2017 року суддею Шевченківського районного суду міста Київ Малинниковим О.Ф. було відкрито провадження у справі №761/628/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів та поділ спільного майна подружжя та запропоновано відповідачу відповідно до статті 128 ЦПК України подати письмові заперечення проти позову.

Ухвалами від 21 липня 2017 року суддею Малинниковим О.Ф. було ухвалено позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів та поділ спільного майна подружжя роз`єднати в окремі самостійні провадження та призначено справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів до судового розгляду у судове засідання на 17 серпня 2017 року о дев`ятій годині, а справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя до судового розгляду у судове засідання на 02 листопада 2017 року об одинадцятій годині.

Представник відповідача ОСОБА_4 була повідомлена про призначення розгляду справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів до судового розгляду у судове засідання на 17 серпня 2017 року, про що свідчить зміст її заяви про відкладення розгляду справи, що наявна у матеріалах справи.

Ухвалою від 13 березня 2018 року суддею Малинниковим О.Ф. було призначено розгляд справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів у спрощеному позовному проваджені з урахуванням підпункту 9 пункту 1 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України відповідно до Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" №2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, яким ЦПК України викладено у новій редакції. Указаною ухвалою, зокрема, зазначено, що відповідач має право у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали подати відзив на позовну заяву у порядку, передбаченому статтями 178, 191 ЦПК України.

Копія ухвали від 13 березня 2018 року була отримана позивачем та представником відповідача ОСОБА_4 13 березня 2018 року, про що свідчить розписка, яка наявна у матеріалах справи.

У зв`язку із звільненням судді ОСОБА_5 з посади судді, на підставі розпорядження від 31 жовтня 2018 року №01-08-1245 та згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01 листопада 2018 року справа була прийнята до розгляду суддею Волошиним В.О., яким було визнано підготовку справи до судового засідання завершеною, та призначено цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін на 24 січня 2019 року, про що представник відповідача був обізнаний, що підтверджено змістом її клопотання про відкладення розгляду справи, яке наявне у матеріалах справи.

Особливості подання заяв по суті справи у спрощеному позовному провадженні визначено нормою статті 278 ЦПК України, зокрема згідно із частиною 1 указаної статті відзив подається протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Отже, пред`являючи зустрічний позов 22 травня 2019 року, відповідачем був пропущений п`ятнадцятиденний строк для пред`явлення зустрічного позову, передбачений статтями 49, 193 та 278 ЦПК України, який слід відраховувати з 13 березня 2018 року (дата отримання представником відповідача ухвали).

Відповідно до частини 1-3 статті 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.

Оскільки зміна складу суду відбулась на стадії розгляду справи по суті, судом повторно розпочато розгляд справи по суті у відповідності до вимог частини 12 статті 33 ЦПК України.

З урахуванням наведеного, доводи апеляційної скарги про те, що відповідач не був повідомлений судом про порядок розгляду справи, строки подання відзиву, не знайшли свого підтвердження.

Крім того, строки для подання відзиву та пред`явлення зустрічного позову визначені нормами процесуального закону, які відповідачем не дотримані.

Не можуть бути визнані обґрунтованими також доводи про позбавлення ОСОБА_1 доступу до суду щодо захисту своїх інтересів внаслідок відмови у прийнятті зустрічної позовної заяви, оскільки повернення позовної заяви не перешкоджає зверненню сторони до суду з позовною заявою на загальних підставах, про що було роз`яснено судом у оскаржуваній ухвалі.

Відповідно до частини 1 статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, звертаючись до місцевого суду із зустрічною позовною заявою, ОСОБА_1 пропустив строк на подання указаного зустрічного позову та будь-яких клопотань про поновлення строку для подання зустрічної позовної заяви не заявляв.

Враховуючи, що визначений статтею 193 ЦПК України строк для пред`явлення зустрічного позову на момент подання указаного позову сплив, висновок суду першої інстанції про відмову у прийнятті зустрічного позову ОСОБА_1 до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_2 відповідає вимогам процесуального законодавства.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001.

У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому, що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, на законність оскаржуваної ухвали не впливають.

Перевіряючи законність і обґрунтованість постановленої ухвали, в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що ухвала є законною та обґрунтованою, підстави для її скасування відсутні.

Керуючись ст.ст. 365, 367,369,375, 381 - 384 ЦПК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Київ від 22 травня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Т.О. Писана
Судді К.П. Приходько
С.О. Журба