ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер справи 656/327/19 Головуючий в І інстанції Ковальчук Т.М.
Номер провадження 22-ц/819/1391/2020 Доповідач Полікарпова О.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2020 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючогоПолікарпової О.М.
суддівВоронцової Л.П.
Ігнатенко П.Я.
секретарЛитвиненко В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Іванівського районного суду Херсонської області у складі судді Ковальчук Т.М. від 07 серпня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору служба у справах дітей Іванівської районної державної адміністрації Херсонської області, орган опіки та піклування Іванівської районної державної адміністрації Херсонської області про зміну способу участі діда у вихованні онука,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: служба у справах дітей Іванівської районної державної адміністрації Херсонської області, орган опіки та піклування Іванівської районної державної адміністрації Херсонської області, про зміну способу участі діда у вихованні малолітнього онука ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов обґрунтовує тим, що рішенням Іванівського районного суду Херсонської області від 01 червня 2018 року визначено ОСОБА_1 спосіб участі у вихованні онука ОСОБА_3 шляхом встановлення часу для побачень з дитиною. Рішення набрало законної сили 10 липня 2018 року та знаходиться на виконанні у Іванівському районному відділі ДВС ГТУЮ у Херсонській області. Проте зустрічі онука з дідусем доводиться проводити в присутності психолога, оскільки дитина не бажає спілкуватися з дідусем, у зв`язку з тим, що боїться останнього.

Просить суд змінити спосіб участі дідуся, ОСОБА_1 , у вихованні онука ОСОБА_3 , який встановлений рішенням Іванівського районного суду Херсонської області від 01.06.2018 року, а саме: встановити час для побачень з дитиною у другу та четверту суботу місяця, першу та третю неділю місяця з 11.00 год до 17.00 за місцем проживання дідуся ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 , без присутності матері ОСОБА_2 , за бажанням дитини; у державні святкові дні з 10.00 год до 16.00 год за бажанням дитини та за попередньою домовленістю з матір`ю ОСОБА_2 ; 10 днів кожного літнього місяця (червня, липня, серпня) для відпочинку за місцем проживання дідуся ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 , без присутності матері ОСОБА_2 , за бажанням дитини.

Ухвалою Іванівського районного суду Херсонської області від 08 листопада 2019 року призначено судово-психологічну експертизу, проведення якої доручено експерту-психологу Комунальної установи «Обласна клінічна психіатрична лікарня» Запорізької обласної ради.

03 лютого 2020 року на адресу суду надійшов висновок експерта № 601 від 26.12.2019 року, в якому було надано відповіді не на всі поставлені судом питання у зв`язку з необхідністю проведення психологічного обстеження особистості ОСОБА_1 .

Під час розгляду справи ОСОБА_2 заявила клопотання про призначення у справі додаткової судово-психологічної експертизи за участю ОСОБА_1 .

Ухвалою Іванівського районного суду Херсонської області від 07 серпня 2020 року призначено по справі додаткову судово-психологічну експертизу, виконання якої доручено експерту-психологу тієї ж установи. На вирішення додаткової експертизи поставлено наступні питання:

1. Визначити психологічне відношення малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до дідуся ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на час проведення експертного дослідження;

2. Чи існують психологічні перепони у спілкуванні малолітнього ОСОБА_3 з дідом ОСОБА_1 ? Якщо так, то які саме?

3. Чи є обґрунтованим та необхідним враховуючи індивідуально-психологічні особливості неповнолітньої дитини ОСОБА_3 виключення спілкування з його дідусем ОСОБА_1 ?

4. Чи є необхідним для психологічного розвитку неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , враховуючи її індивідуально-психологічні особливості, спілкування з його дідусем ОСОБА_1 ?

5. Виходячи з наявного психологічного стану дитини ОСОБА_3 по відношенню до діда ОСОБА_1 , чи можливе їх спілкування, у тому числі, у відсутність матері ОСОБА_2 чи за її присутності?

Для проведення експертизи зобов`язати позивача разом з дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (з паспортом та свідоцтвом про народження дитини), та відповідача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (з паспортом), у час, встановлений експертом, з`явитися до експертної установи для здійснення дослідження.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на її незаконність, просив ухвалу суду скасувати, а справу направити до Іванівського районного суду Херсонської області для продовження розгляду по суті.

В обґрунтування апеляційної скарги вказує, що ухвала постановлена на стадії розгляду справи по суті, після закриття підготовчого засідання. Позивач не заявляла клопотання про проведення експертизи на стадії підготовчого провадження, таким чином, отримані докази внаслідок порушення строків їх подання є незаконними, а зупинення справи для проведення додаткової експертизи є затягуванням справи.

Письмовий відзив на апеляційну скаргу до суду не надійшов.

В судове засідання до суду апеляційної інстанції ОСОБА_1 не з`явився, апеляційну скаргу підтримав, просив її задовольнити.

ОСОБА_2 заперечувала проти доводів апеляційної скарги, просила відмовити у її задоволенні.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до положень ч. ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржувана ухвала відповідає вказаним вимогам закону.

Постановляючи ухвалу про призначення додаткової судово-психологічної експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки у висновку експерта №601 від 26.12.2019 року експерт не зміг повно та всебічно відповісти на всі питання, які були поставленні перед ним ухвалою суду від 08.11.2019 року у зв`язку з незалученням до участі у дослідженні відповідача ОСОБА_1 і цей фактор є перешкодою для повного з`ясування фактичних обставин справи, зокрема щодо визначення психологічного відношення малолітнього ОСОБА_3 до діда ОСОБА_1 , для встановлення яких суд ухвалив залучити до участі у психологічному обстеження малолітнього ОСОБА_3 та відповідача ОСОБА_1 .

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Іванівського районного суду Херсонської області від 08.11.2019 року призначено судово-психологічну експертизу, проведення якої доручено експерту-психологу Комунальної установи «Обласна клінічна психіатрична лікарня» Запорізької обласної ради.

На виконання вказаної ухвали експертом було надано висновок № 601 від 26.12.2019 року.

Згідно вказаного висновку в ході обстеження виявляється негативне ставлення ОСОБА_3 до дідуся ОСОБА_1 . Дитина висловлює свої побоювання щодо діда, виключає його фігуру з малюнків. До психологічних перепон у спілкуванні з дідом є особисто висловлюване малолітнім ОСОБА_3 небажання спілкуватися з дідом та виявлені у ОСОБА_3 підвищений рівень тривожності, схильність до фіксації на своїх переживаннях, довготривале переживання травматизуючих подій.

Враховуючи, що підставою та предметом позову у даній справі є зміна способу участі відповідача ОСОБА_1 у вихованні онука через несприйняття останнім діда, а також з метою встановлення дійсних обставин у справі, зокрема дослідження питання, чи не обумовлено таке відношення онука до діда впливом з боку позивачки, колегія суддів вважає призначення додаткової судової психологічної експертизи є доцільним.

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.( ч.ч. 1, 2 ст. 13 ЦПК України).

Стаття 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення спору. Докази мають бути належними, допустимими, достовірними. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частина 2 ст. 76 ЦПК України передбачає, що одним із доказів є висновки експертів.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань (ч. 2 ст. 102 ЦПК).

Пункт 1 частини 1 статті 103 ЦПК України передбачає, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам) (ч. 1 ст. 113 ЦПК України).

Відповідно до роз`яснень п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних та цивільних справах», висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові.

Отже, висновок додаткової судово-психологічної експертизи в цій цивільній справі є одним із належних та допустимих доказів щодо вирішення позовних вимог і для з`ясування обставин, які входять до предмета доказування та мають значення для справи, вбачається необхідність спеціальних знань, без яких встановити відповідні обставини справи та вирішити спір по суті неможливо.

З огляду на викладене вище, та з врахуванням ненадання відповіді експертом на усі поставлені судом питання та за наявності клопотання ОСОБА_2 про призначення додаткової експертизи, колегія суддів вважає, що ухвала суду про призначення по справі додаткової судово-психологічної експертизи відповідає нормам Цивільного процесуального кодексу України.

Не можуть бути прийняті до уваги доводи апеляційної скарги щодо заявлення клопотання про призначення експертизи після закриття підготовчого провадження у справі, оскільки для правильного та об`єктивного встановлення обставин справи у справі була призначена судово-психологічна експертиза, проти призначення якої відповідач не заперечував. Необхідність призначення додаткової експертизи викликана тим, що експерт не зміг відповісти на всі поставлені в ухвалі суду від 08 листопада 2019 року запитання не дослідивши відносини між ОСОБА_1 та його онуком безпосередньо, шляхом спілкування з ОСОБА_1 .

Допущені судом першої інстанції процесуальні порушення, на які звертає увагу апелянт, не можуть бути підставою для обов`язкового скасування судового рішення, якщо вони не призвели до неправильного вирішення справи по суті.

Враховуючи викладене вище, судова колегія вважає, що ухвала суду постановлена з додержанням норм процесуального права, а тому підстав для її скасування в межах доводів апеляційної скарги не вбачає.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 382, 384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Іванівського районного суду Херсонської області від 07 серпня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ О.М. Полікарпова

Судді: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Л.П. Воронцова

_ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ П.Я. Ігнатенко

Повний текст постанови складений 05 жовтня 2020 року.

Суддя О.М. Полікарпова