У Х В А Л А

Іменем України

18 серпня 2020 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судових засідань Ковальової В.О.,

представника позивача Ромасенко Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Ко-оп Медіа» до фізичної особи ОСОБА_1 про стягнення боргу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ТзОВ «Ко-оп Медіа» звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із позовною заявою до фізичної особи ОСОБА_1 про стягнення боргу. Позовна заява мотивована тим, що між ФОП ОСОБА_1 та ТОВ «Ко-оп Медіа» було укладено договір купівлі -продажу друкованих засобів масової інформації № 31/1 від 01.12.2015. Згідно п. 7.5 Договору він укладений на невизначений термін. За цим Договором Продавець зобов`язується передавати у власність Покупця друковані засоби масової інформації «Продукцію», з правом подальшого її продажу, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити її, на умовах Договору. У період листопад 2017 - лютий 2018 відповідачу було поставлено друковану продукцію газета «Порадниця» (свідоцтво про державну реєстрацію серія КВ № 22833-12733 ПР від 07.08.2017 ) та журнал « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (свідоцтво про державну реєстрацію серія КВ № 22812-12712 ПР від 03.07.2017) на загальну суму 33 568, 52 грн. Станом на 15.07.2019 відповідач свої зобов`язання не виконав та не розрахувався за поставлену продукцію. Позивач звертався до відповідача з претензіями № 45 від 10.05.2018, № 53 від 23.05.2018, № 4 від 28.01.2019 про сплату заборгованості, однак, відповідач на претензії не відповів та заборгованість не сплатив. Таким чином, позивач звернувся до суду за захистом своїх законних прав та інтересів із позовом до відповідача про стягнення суми боргу, який в загальному розмірі становить 56 508, 30 грн., що включає в себе основний борг в розмірі 33 568, 52 грн., штраф 20 %, що становить 6713, 70 грн., пеня подвійна облікова НБУ - 12168, 93 грн., індекс інфляції - 3018, 65 грн., 3 % річних - 1038, 50 грн.

Заочним рішенням Деснянського районного суду м.Києва від 08.04.2020 позов ТОВ «Ко-оп Медіа» було задоволено, стягнуто з Фізичної особи ОСОБА_1 на користь ТОВ «Ко-оп Медіа» грошові кошти у розмірі 56 508, 30 грн., та витрати по сплаті судового збору в сумі 1921 грн..

Ухвалою судді від 26.06.2020 року було скасовано заочне рішення Деснянського районного суду м.Києва від 08.04.2020 року по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ко-оп Медіа» до Фізичної особи ОСОБА_1 про стягнення та призначено справу до судового розгляду.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 , при вирішенні питання про закриття провадження у справі у зв`язку зі смертю відповідача, покладався на розсуд суду.

Дослідивши наявні матеріали справи, суд дійшов до висновку про закриття провадження, з огляду на наступне.

В липні 2019 року Позивач ТзОВ «Ко-оп Медіа» звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із позовною заявою до фізичної особи ОСОБА_1 про стягнення боргу.

Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва було задоволено позовні вимоги ТзОВ «Ко-оп Медіа» про стягнення боргу та стягнуто з Фізичної особи ОСОБА_1 на користь Товариства грошові кошти у розмірі 56 508, 30 грн., та витрати по сплаті судового збору в сумі 1921 грн.

12.06.2020 року до суду звернувся син відповідача ОСОБА_3 з проханням скасувати заочне рішення по справі, оскільки його батько ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто задовго до відкриття провадження у справі.

Як вбачається з копії свідоцтва про смерть ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 55 років, про що в Книзі реєстрації смертей 03.08.2012 року зроблено відповідний актовий запис № 521.

Згідно з ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Таким чином встановлено, що позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, який на час звернення позивача до суду вже помер.

Нормами ч. 6 ст. 13 ЗУ "Про судоустрій і статус суддів" визначено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

У своїй постанові від 16.05.2018 року по справі № 183/4229/14 Верховний суд зазначив, що ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, суд приходить до висновку, що процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку ст. 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Разом з тим, суд враховує, що залучення судом правонаступників відповідача, який помер ще до звернення позивача до суду, потребує зміни підстав та предмету позову, оскільки вимоги боржника за договором купівлі -продажу і вимоги до спадкоємців боржника мають різні матеріально-правові підстави, що в свою чергу порушує принцип диспозитивності цивільного процесу, а також суперечить положення ст. 49 ЦПК України, щодо неможливості одночасної зміни і підстав і предмету позову.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку, що провадження у справі необхідно закрити на підставі ст. 255 ЦПК України.

Обираючи підстави для закриття провадження в частині позовних вимог суд вважає за необхідне застосувати норми пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України, оскільки справа в цій частині не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Так, нормами п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України визначено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Однак, як вже зазначалося вище, залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, порушення яких є недопустимим.

Таким чином, оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог ст. 25 ЦК України припинено, та в силу вказаного вище не могла бути стороною по справі, а тому провадження у справі підлягає закриттю з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Аналогічна правова позиція з приводу необхідності закриття провадження у справах за позовами, які пред`явленні до осіб, що померли на момент пред`явлення позовів, висловлена Верховним судом у постановах від 16.05.2018 року, у справі №183/4229/14-ц, 07.03.2018 року у справі №320/13096/13-ц, 14.02.2018 року у справі №310/10284/15 та 16.01.2018 року у справі №654/3928/15.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.255, 256, 260, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Провадження у справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Ко-оп Медіа» до фізичної особи ОСОБА_1 про стягнення боргу - закрити.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги. В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя: