ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
__________________________________________________________________________
Провадження №2/756/649/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2020 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді Диби О.В.

за участю секретаря П`яла Ю.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження заяву позивача ОСОБА_1 про відвід головуючому судді у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі, виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав,позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору - Незалежної професійної спілки «Свобода» Комунального підприємства «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав, -

УСТАНОВИВ:

У провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі, виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав,позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору - Незалежної професійної спілки «Свобода» Комунального підприємства «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав.

02.10.2020 через канцелярію суду позивачем ОСОБА_1 було подано заяву про відвід головуючого судді Диби О.В. від 01.10.2020 з підстав того, що «суддя заблокував право позивача збільшити розмір позовних вимог» оскільки ухвалою суду від 01.10.2020 було відмовлено у прийнятті заявипро зміну, доповнення та уточнення позовної заяви зі змісту якої убачається, що позивач заявляє вимогу про стягнення з відповідача на її користь моральної шкоди в розмірі 280 000 грн.

Посилаючись на зазначені обставини позивач вважає, що головуючий суддя Диба О.В. навмисно, упереджено, з метою помсти створює їй перешкоди у доступі до правосуддя, проявляє особисту зацікавленість та діє на користь відповідача, тому підлягає відводу.

Відповідно до ч.8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Як убачається із матеріалів справи 26.09.2018 позивач звернулася до суду із позовною заявою до ПАТ «Київенерго».

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 04.10.2018 (суддя Васалатій К.А.) було відкрито загальне позовне провадження.

13.06.2019 позивачем було подано зміни, доповнення та уточнення до позовної заяви в якій позивач просила визнати незаконним та скасувати наказ про її звільнення, поновити на роботі, стягнути на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу.

У вказаній заяві позивачем було визначено відповідачами Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», структурний відокремлений підрозділ «Київські теплові мережі» Публічного акціонерного товариства «Київенерго», третіми особами: Київська міська рада, Головне управління держпраці у Київські області, Уповноважений Верховної ради з прав людини.

З протоколу судового засідання від 14.06.2019 убачається, що розгляд справи було відкладено на 09 год. 40 хв. 21.11.2019 у зв`язку із неявкою усіх учасників провадження.

У зв`язку із тимчасовим відстороненням судді ОСОБА_2 від здійснення правосуддя, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи від 07.08.2019 було визначено головуючого суддю Дибу О.В.

В судовому засіданні, яке було призначено суддею Васалітєм К.А. на 21.11.2019, позивачем було подано заяву про відвід головуючого судді Диби О.В.

Заява була мотивована тим, що суд під час розгляду справ №756/15121/18 (про скасування наказу про притягнення до відповідальності, виплату грошових коштів), №756/15120/18 (про витребування і видачу трудової книжки, проведення розрахунку), де позивачем була ОСОБА_1 , а відповідачем ПАТ «Київенерго» суд навмисно визначив правонаступником ПАТ «Київенерго» () - АТ «К.Енерго» () в той час, як правонаступником ПАТ «Київенерго» є комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго (). Вказуючи на навмисні дії суду, у позивача виникли сумніви, щодо об`єктивності та неупередженості дій головуючого судді Диби О.В.

Ухвалою суду від 21.11.2019 заяву позивача про відвід головуючого судді Диби О.В. було визнано необґрунтованою. Ухвала мотивована тим, що відповідно до ч.4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

У зв`язку із визнанням заяви про відвід необґрунтованою, вказана заява була передана до відділу організаційного забезпечення розгляду цивільних та адміністративних справ Оболонського районного суду м. Києва для визначення складу суду та розгляду заяви про відвід головуючого судді Диби О.В.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 27.11.2019 у задоволенні заяви позивача про відвід головуючого судді Диби О.В. було відмовлено (суддя Белоконна І.В.). Ухвала мотивована тим, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

11.12.2019 позивачем було подано чергові зміни, доповнення та уточнення до позовної заяви.

Наступне судове засідання було призначено на 16.12.2019.

16.12.2019 позивачем було подано заяву про відвід головуючого судді Диби О.В. яка була мотивована тим, що під час розгляду справ №756/15121/18 (про скасування наказу про притягнення до відповідальності, виплату грошових коштів), №756/15120/18 (про витребування і видачу трудової книжки, проведення розрахунку), де позивачем була ОСОБА_1 , а відповідачем ПАТ «Київенерго» суд навмисно визначив правонаступником ПАТ «Київенерго» () - АТ «К.Енерго» () в той час, як правонаступником ПАТ «Київенерго» є комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго (). Вказуючи на навмисні дії суду, у позивача виникли сумніви щодо об`єктивності та неупередженості дій головуючого судді Диби О.В.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 16.12.2019 заяву позивача про відвід головуючого судді Диби О.В. було визнано необґрунтованою. Ухвала мотивована тим, що відповідно до ч.4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

З вказаної ухвали слідує, що судом було роз`яснено про зміст положень п.1 ч.2 ст. 44, ч.1 ст. 143, ч.2,3 ст. 148 ЦПК України.

У зв`язку із визнанням заяви про відвід необґрунтованою, вказана заява була передана до відділу організаційного забезпечення розгляду цивільних та адміністративних справ Оболонського районного суду м. Києва для визначення складу суду та розгляду заяви про відвід головуючого судді Диби О.В.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 18.12.2019 у задоволенні заяви позивача про відвід головуючого судді Диби О.В. було відмовлено (суддя Жук М.В.). Ухвала мотивована тим, що відповідно до ч.4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Чергове судове засідання було призначено на 05.02.2020.

05.02.2020 судове засідання не відбулося з підстав відрядження судді. Наступне судове засідання було призначено на 16.03.2020.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 16.03.2020 позовну заяву ОСОБА_1 в редакції від 11.12.2019 було прийнято до розгляду та залучено до участі у справі в якості належного відповідача Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго».

Окрім того, 16.03.2020 ухвалою, яка занесена до протоколу судового засідання з урахуванням точки зору учасників, було постановлено направити запит до Незалежної професійної спілки «Свобода» Комунального підприємства «Київтеплоенерго» для отримання відповідних відомостей.

Розгляд справи було відкладено до 27.04.2020.

В судовому засіданні 27.04.2020 було задоволено клопотання позивача про відкладення розгляду справи з підстав запобігання розповсюдженню коронавірусу «COVID - 19».

Розгляд справи було відкладено до 25.05.2020.

В судовому засіданні 25.05.2020 було задоволено клопотання сторони позивача про відкладення розгляду справи з підстав запобігання розповсюдженню коронавірусу «COVID - 19».

Розгляд справи було відкладено до 18.06.2020.

12.06.2020 позивачем ОСОБА_1 було подано заяву про відвід головуючого судді Диби О.В. у зв`язку із тим, що у судовому засіданні, яке відбулося 16.03.2020 судом начебто було постановлено ухвалу про зупинення провадження у справі до отримання відповіді від НПС «Свобода» КП «Київтеплоенерго». Враховуючи відсутність в ухвалі суду від 16.03.2020 відомостей про зупинення провадження у справі, вона зверталася до суду із заявами про отримання копії технічного запису судового засідання, видачі ухвали суду про письмовий запит до НПС «Свобода» КП «Київтеплоенерго», протоколів судового засідання. Зазначала, що такі вимоги судом свідомо були проігноровані «під прикриттям обмежень карантину», що свідчить про навмисні упереджені дії суду і обмеження її в доступі до правосуддя. Окрім того вказувала на те, що після 16.03.2020 вона неодноразово зверталася до суду із заявою про зупинення провадження у справі, яка була проігнорована судом.

Посилаючись на зазначені обставини позивач вважала, що головуючий суддя Диба О.В. навмисно, упереджено, з метою помсти створює їй перешкоди у доступі до правосуддя, тому підлягає відводу.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 16.06.2020 дії позивача ОСОБА_1 щодо заявлення завідомо безпідставного відводу було визнано зловживанням процесуальними правами, а заява про відвід головуючого судді Диби О.В. була залишена без розгляду.

В судовому засіданні 18.06.2020 було задоволено клопотання сторони позивача про оголошення перерви у судовому засіданні. Чергове судове засідання було призначено на 29.07.2020.

В судовому засіданні 29.07.2020 була постановлена ухвала про прийняття позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору - Незалежної професійної спілки «Свобода» Комунального підприємства «Київтеплоенерго» у справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав.

У зв`язку із прийняттям до спільного розгляду позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, розгляд справи було відкладено до 01.10.2020 з метою надання учасникам часу для належного процесуального реагування на прийняту позовну заяву.

01.10.2020 позивачем було подано чергову заяву про зміну, доповнення та уточнення позовної заяви у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав, позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору - Незалежної професійної спілки «Свобода» Комунального підприємства «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав.

Зі змісту поданої заяви убачається, що позивач ОСОБА_1 заявляє та обґрунтовує нову позовну вимогу щодо стягнення з відповідача розміру моральної шкоду, яку позивач оцінює в сумі 280 000 грн.

Позивач у судовому засіданні обґрунтовувала подання своєї заяви тим, що вона вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 01.10.2020 було відмовлено у прийнятті заяви позивача про зміну, доповнення та уточнення позовної заяви від 01.10.2020.

Ухвала суду мотивована тим, що можливість об`єднання декількох позовних вимог шляхом подання заяви про зміни, доповнення чи уточнення позовних вимог до вже поданого позову процесуальним законодавством не передбачено.

У зв`язку із тим, що після проголошення вступної та резолютивної частин ухвали від 01.10.2020 позивач раптово заявила про погане самопочуття, судом було викликано карету швидкої допомоги та оголошено перерву в судовому засіданні до 07.10.2020.

02.10.2020 канцелярією суду зареєстровано чергову заяву позивача про відвід головуючого судді Диби О.В. від 01.10.2020 яка мотивована тим, що суд неправомірно відмовив у прийнятті заяви позивача про зміни, доповнення та уточнення позовних вимог від 01.10.2020.

Таким чином, з аналізу матеріалів справи убачається, що сторона позивача не звертається до суду із заявою про відвід головуючого судді тільки у випадках оголошення в судовому засіданні перерви, відкладення розгляду справи та задоволення її процесуальних вимог. В усіх інших випадках, сторона позивача заявляє відвід головуючому судді з підстав її незгоди з процесуальними рішеннями судді, що не може бути підставою для відводу та на чому неодноразово наголошував суд в своїх ухвалах від 21.11.2019, 28.11.2019, 16.12.2019, 18.12.2019 та 16.06.2020.

Відповідно до п.11 ч.3 ст. 2 ЦПК України однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Частиною 4 ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Пунктами 2, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Приписами ч.3 вказаної вище статті процесуального закону передбачено, що у випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема , заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення (п.1 ч.2 ст. 44 ЦПК України).

Крім того, частиною 4 вказаної вище статті процесуального закону передбачено обов`язок суду вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Як вже було зазначено, ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 16.06.2020 дії позивача ОСОБА_1 щодо заявлення завідомо безпідставного відводу у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав було визнано зловживанням процесуальними правами, а заяву про відвід головуючого судді залишено без розгляду.

Таким чином достеменно знаючи про те, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу, позивач вчетверте звернулася із заявою про відвід головуючого судді саме з цих підстав.

Вказані дії позивача зумовили безпідставне затягування розгляду справи та перешкоджанню її розгляду, що не може свідчити про добросовісні дії позивача щодо сприянню своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Статтею 143 ЦПК України визначено, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

З аналізу норм статей 44, 143 ЦПК України слідує, що зловживання правами можуть бути визнані дії учасника процесу, які хоча й передбачені серед його повноважень та прав, однак здійснюються ним не з метою досягнення передбаченого законом процесуального результату, а з метою затягування чи взагалі перешкоджання розгляду справи чи іншого процесуального тиску на суд.

Саме цей критерій є основним для кваліфікації дій особи як зловживання правами.

У відповідності до положень ст. 144 ЦПК України одним із заходів процесуального примусу є штраф.

Суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству (п.2 ч.1 ст. 148 ЦПК України).

Частиною 2 ст. 148 ЦПК України передбачено, що у випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Окрім того, частина 3 статті 44 ЦПК України передбачає, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

При цьому, суд зазначає, що ЄСПЛ застосовує положення, передбачене ч. 3 ст. 35 Європейської Конвенції з прав людини, де вказано, що суд оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на подання заяви.

Питання щодо наявності чи відсутності зловживання правом на подання заяви вирішується судом у кожному конкретному випадку окремо. Проте, за загальним правилом, яке міститься у справі «Миролюбов та інші проти Латвії» (рішення від 15.09.2009), про зловживання правом у розумінні п. 3 ст. 35 Конвенції мова йде у тих випадках, коли поведінка заявника, яка явно не відповідає призначенню гарантованого Конвенцією права на звернення до суду, порушує встановлений порядок роботи суду або ускладнює належний перебіг розглядів справ. При цьому суд наголошує, що визнання заяви неприйнятною з мотивів зловживання правом на подання заяви є винятковим процедурним заходом (пункти 62, 65).

Зловживання правом - це особливий вид правової поведінки, який полягає у використанні особою своїх прав у недозволені способи, що суперечать призначенню права, внаслідок чого завдаються збитки (шкода) суспільству, державі, окремій особі.

Стримування зловживання правом - це боротьба не з самою поведінкою, а з конкретними проявами правової поведінки, що завдають шкоди суспільству й особі.

ЄСПЛ визнає неприйнятними заяви, на підставі зловживання правом, якщо вони позбавлені серйозних підстав та є явно сутяжними, тобто повторюють зміст тих скарг, щодо яких судом раніше було прийнято рішення про їх неприйнятність. Зокрема, у справі «Філіс проти Греції» (рішення від 17.10.1996) Комісія встановила, що заявник уже неодноразово подавав скарги щодо аналогічних або пов`язаних одне з одним питань та відмітила, що такі дії є умисними, так як в багатьох випадках заявник був докладно проінформований особисто про дію Конвенції. Комісія стверджує, що вирішення низки необґрунтованих і сутяжних заяв обумовлюють непотрібну роботу, яка є несумісною з реальними функціями Суду та заважає їх здійсненню, а тому вказані вище дії заявника є зловживанням правом.

З урахуванням викладеного, суд зазначає, що дії позивача щодо заявлення четвертого завідомо безпідставного відводу свідчить про очевидне зловживання нею своїми процесуальними правами, призводить до затягування розгляду справи та може свідчити про процесуальний тиск на суд, що не допускається.

Таким чином, заяву позивача від 01.10.2020 про відвід головуючого судді слід залишити без розгляду, оскільки її дії визнаються судом зловживанням процесуальними правами у зв`язку із повторним заявленням завідомо безпідставного відводу.

Окрім того, з урахуванням повторності зловживання позивачем своїми процесуальними правами, суд вважає за можливе застосувати до позивача ОСОБА_1 заходи процесуального примусу у вигляді штрафу у дохід державного бюджету в розмірі двох прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що на день постановлення ухвали становить 4 394 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст. 33-40, 44, 143, 148, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати дії позивача ОСОБА_1 щодо заявлення завідомо безпідставного відводу від 01.10.2020 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі, виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав,позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору - Незалежної професійної спілки «Свобода» Комунального підприємства «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав - зловживанням процесуальними правами.

Заяву ОСОБА_1 про відвід головуючому судді від 01.10.2020 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі, виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав,позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору - Незалежної професійної спілки «Свобода» Комунального підприємства «Київтеплоенерго» про поновлення на роботі і виплату заробітної плати за час вимушеного прогулу та припинення дискримінації трудових і конституційних прав - залишити без розгляду.

Застосувати до позивача ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) заходи процесуального примусу, стягнувши з неї штраф у дохід державного бюджету в розмірі двох прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що на день постановлення ухвали становить 4 394 грн.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом 15 днів, з моменту її проголошення суддею. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів, з дня вручення повного тексту ухвали.

Оскарження ухвали не перешкоджає розгляду справи.

Після закінчення строку на апеляційне оскарження, копію ухвали направити до Оболонського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ для відома та виконання.

Стягувач: Держава

Боржник: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

Суддя: О.В. Диба