Справа № 699/606/20
Номер провадження № 2/699/399/20
06.10.2020 року Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області
судді Московченко Т.В.
за участі секретаря судових засідань Могильної І.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в порядку спрощеного позовного провадження, в м. Корсунь-Шевченківський Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач посилається на те, що 25.11.1970 року вона зареєструвала шлюб з відповідачем по справі. Від шлюбу спільних неповнолітніх дітей не мають, однак через органи РАЦСу відповідач шлюб розривати відмовляється. Їхня сім`я фактично розпалася близько десяти років тому через відсутність взаєморозуміння та різні погляди на сімейне життя. Кожен з подружжя веде самостійне життя, без врахування інтересів іншого. За таких обставин, вважає, що подальше сумісне життя і збереження сім`ї є неможливим, а тому зберігати шлюб стало недоцільним, оскільки він суперечить її інтересам. Враховуючи викладене, просила розірвати її шлюб з відповідачем ОСОБА_2 . Також вказала, що спорів про поділ майна набутого під час шлюбу, на даний час немає.
Позивач у судове засідання не з`явилася, проте в позовній заяві просить справу розглядати у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився по невідомій суду причині, хоча про день, час та місце слухання справи був повідомлений завчасно та належним чином, про що свідчать повідомлення про отримання судових повісток. Листа про розгляд справи у його відсутність чи відзиву (заперечення) на позовні вимоги до суду не надходило.
З огляду на вище викладене, за відсутності заперечень позивача, керуючись положеннями ст. 280 ЦПК України, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи.
На підставі ч. 14 ст. 7, ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою сторін у засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає наступне.
Судом встановлено, що між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 , 25.11.1989 року був зареєстрований шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , повторно виданим 29.11.2020 року Корсунь-Шевченківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 195. Після реєстрації шлюбу, позивач змінила прізвище з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 ».
Сторони спільних неповнолітніх дітей не мають, однак через органи РАЦСу відповідач шлюб розривати відмовляється.
Згідно зі ст.ст. 104, 105 та 110 СК України, однією із підстав припинення шлюбу є його розірвання, яке може відбуватися на підставі рішення суду за позовом одного з подружжя.
Відповідно до положень ст.ст. 111-112 СК України, суд з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, беручи до уваги відсутність неповнолітніх дітей, вживши всіх заходів щодо примирення подружжя та встановивши, що їхнє подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам одного з них, - постановляє рішення про розірвання шлюбу.
Оскільки, сторони примиритися бажання не виявили, суд, враховуючи викладене, вважає, що дана сім`я фактично розпалась, шлюб існує лише юридично, суперечить інтересам сторін і його необхідно розірвати.
Спору про поділ майна, сторони, на момент розгляду даної справи, не мають, тому вказане питання судом не вирішуються.
Згідно ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право, після розірвання шлюбу, надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Позивач не просить, після розірвання шлюбу, змінити їй прізвище, набуте у шлюбі, тому суд залишає позивачу прізвище « ОСОБА_1 ».
Вирішуючи питання щодо судових витрат, прийшовши до висновку про задоволення позовних вимог, суд, на підставі ст. 141 ЦПК України, вважає за необхідне стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 судовий збір сумі 840 гривень 80 копійок.
На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 2, 4, 5, 9, 10, 12,13, 17, 18, 76 - 81, 141, 142, ч. 2 ст. 247, ст.ст. 258, 259, 263-265, 280-284 ЦПК України, ст. ст. 104, 105, 110-112 Сімейного Кодексу України, суд,
позовну заяву задоволити. Шлюб, зареєстрований 25 листопада 1989 року Корсунь-Шевченківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 195, між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , - розірвати.
Після розірвання шлюбу, позивачу - ОСОБА_1 залишити прізвище, набуте у шлюбі - « ОСОБА_1 ».
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованої по АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_3 , судові витрати у розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 копійок.
Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, воно може бути оскаржене в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду в 30-ти денний строк, з дня проголошення рішення. У даному разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач може оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду в 30-ти денний строк, з дня його складення.
СуддяМосковченко Т.В.