СОЛОМ`ЯНСЬКИЙРАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2020 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва

в складі головуючого судді - Жовноватюк В.С.,

за участю секретаря Дерев`янко К.С.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

прредставника відповідача Акімової А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства "Київський метрополітен" про зобов`язання скасувати наказ,-

ВСТАНОВИВ:

В лютому 2020 року позивач звернувся до суду із вищезазначеним позовом, в якому просив зобов`язати відповідача скасувати наказ від 25.11.2019 №115-Н/К "Про відшкодування, на вимогу Державної аудиторської служби України, шкоди".

В обгрунтування своїх вимог послався на наступне.

Так, позивач з 04.11.1976 по теперішній час працює в КП "Київський метрополітен" на різних посадах. Зокрема, з 01.09.2003 по31.12.2019 - на посаді головного інженера підприємства.

Зважаючи на те, що КП "Київський метрополітен" та Бакинський метрополітен є членами Міжнародної Асоціації "Метро", відтак спілкування між ними та обмін досвідом є нормальної міжнародною практикоою, останній в листопаді 2017 року з нагоди світкування 50-річного ювілею свого створення 19.10.2019 за вих. №ЦМетро-1/94 від Міжнародної Асоціації "Метро" засобами поштового зв`язку направив КП "Київський метрополітен" лист з програмою заходів, присвячених святкуванню 50-річного ювілею Бакінського метрополітену та пропозицію про надання в електронному вигляді на адресу Бакинського метрополітену інформації щодо кількості учасників від метрополтенів і підприємств - членів асоціації, тобто ПІБ, посада, дата і час прибуття і від`їзду.

Відповідно до статуту Міжнародної Асоціації "Метро" КП "Київський метрополітен" на загальне зібрання членів асоціації має право направляти до 4 представників, оскільки чисельність працівників підприємства становить від 5 до 10 тисяч осіб.

Пізніше Бакинський метрополітен власним електронним листом запросив представників КП "Київський метрополітен" взяти участь у святкуванні 50-річчя Бакинського метрополітену.

Позивач стверджує, що хоча і звернення Бакинського метрополітену було адресовано першій особі підприємства, тобто ОСОБА_3 , це в жодному разі не свідчило про те, що мав їхати виключно один чоловік. Від КП "Київський метрополітен" до Бакинського метрополітену була направлена делегація, склад якої визначений розпорядженням №12-Н/В від 01.11.2017. Визначення складу такої делегації вже відноситься до компетенції начальника КП "Київський метрополітен". Сам начальник, за твердженням позивача, визначив його присутність як необхідну, оскільки відповідно до обійнятой на той час посади, він працював головним інженером підприємства.

В подальшому позивач перебував на підставі вищезазначених документів у відрядженні у Бакинському метрополітені.

Позивач зазначає, що таке відрядження не було суто пов`язано із святкуванням, це був обмін досвідом, а також ознайомлення з роботою систем обладнання, станцій, метрополітену в цілому. За наслідками відрядження позивачм та начальником підприємства складено звіт від 13.11.2017 №133-НГ.

Позивач стверджує, що його відрядження як головного інженера КП "Київський метрополітен" є безпосередньо пов`язане з основною діяльністю підприємства.

В 2019 році Державна аудиторська служба України провела планову ревізію фінансово-господарської діяльності КП "Київський метрополітен" за період з 01.01.2017 по 30.06.2019.

За результатами проведеної ревізії на адресу КП "Київський метрополітен" надійшла вимога Державної аудиторської служби України "Про усунення виявлених порушень" від 13.11.2019 №06-14/700-2019.

Позивач продовжує, що у зазначеній вимозі зазначено про те, що Державна аудиторська служба вимагає забезпечити відшкодування відповідно до норм 130-136 КЗпПУ на користь підприємства шкоди, заподіяної внаслідок виплати коменсації витрат на відрядження за відсутності документів, що підтверджують зв`язок службового відрядження з основною діяльністю підприємства. Інкриміновано, що за відсутності документів, що підтверджуються такий зв`язок, відповідно до звіту про використання коштів, виданих на відрядження або під звіт від 14.11.2017 №74, підприємство здійснило коменсацію витрат на відрядження головному інженеру КП "Київський метрополітен" ОСОБА_1 на суму 22700,00 грн.

25.11.2019 КП "Київський метрополітен" на виконання зазначеної вимоги видало наказ №115-Н/К "Про відшкодування, на вимогу Державної аудиторської служби України, шкоди".

Згідно з п.1 наказу головному бухгалтеру - начальнику управління бухгалтерського обліку та фінансів наказано забезпечити відшкодування відповідно до КЗпПУ на користь підприємства надмірно виплачених коштів - компенсації витрат на відрядження, шляхом утримання із заробітної плати головного інженера ОСОБА_1 , за його згодою, 22727,46 грн.

26.11.2019 позивач ознайомився із даним наказом.

04.02.2020 позивач звернувся з заявою до комісії по трудовим спорам КП "Київський метрополітен" з проханням зобов`язати КП "Київський метрополітен" скасувати наказ від 25.11.2019 №115-Н/К "Про відшкодування, на вимогу Державної аудиторської служби України, шкоди".

11.02.2020 позивачу на засіданні комісії повідомили, що зважаючи на те, що станом на лютий 2020 року він обіймає вже посаду заступника начальника КП "Київський метрополітен", то комісія по трудовим спорам не вправі вирішувати такий трудовий спір, оскільки відповідно до ст.232 КЗпПУ безпосередньо в районних, районних у місті , міських чи міськрайонних судах розглядаються трудові спори за заявами керівника підприємства, установи, організації, його заступників, головного бухгалтера підприємства. Для вирішення даного спору рекомендовано звернутись до суду.

Позивач категорично не погоджується із оскаржуваним наказом, стверджує, що відповідно до посадової інструкції документами, що підтверджують зв`язок його відрядження з основною діяльністю КП "Київський метрополітен" є, зокрема, запрошення ЗАТ "Бакинський метрополітен", надані документи, що засвідчують участь в урочистостях, присвячених 50-річчю Бакинського метрополітену, наявність обов`язку позивача відповідно до п.2.32 власної посадової інструкції щодо координації співробітництва з міжнародними організаціями МСОТ та Міжнародною Асоціацією "Метро", членами якої є і КП "Київський метрополітен", і ЗАТ "Бакинський метрополітен".

Позивач наполягає, що фахівці Державної аудиторської служби України не взяли до уваги вищенаведені документи та інформацію і відповідно не відобразили це в акті, що стало підставою того, що при складенні вимоги не враховані дані обставини. Тому рішення відповідача на виконання цієї вимоги є хибним та незаконним.

Окремо позивач наголошує, що він поїхав у відрядження не за власною ініціативою, а на виконання розпорядження керівника підприємства, яке видано в рамках повноважень керівника та на даний час не скасовано (а.с.4-13).

У відзиві на позовну заяви відповідач категорично заперечував проти задоволення позову, зазначив, що оскаржуваний наказ відповідач не міг не видати, оскільки Державна Аудиторська служба України висунула відповідну вимогу.

Відповідно до ч.2 ст.15 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Відповідач стверджує, що не міг не виконати вимогу і не видати оскаржуваний наказ. Також не міг оцінювати вимогу на предмет законності та обгрунтованості.

У відповіді на відзив позивач наполягав на своїй позиції про незаконність оскаржуваного наказу з підстав, викладених вище. Крім того, доповнив, що відповідно до ч.1 ст.130 КЗпП працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду , заподіяну підприємству внаслідок порушення покладених на них трудових обов`язків.

Позивач стверджує, що ні в оскаржуваному наказі, ні у відзиві не зазначено, які саме порушення покладених на позивача як головного інженера КП "Київський метрополітен" на той час трудових обов`язків призвели до заподіяння відповідачу шкоди, що підлягала до стягненню на підставі оскаржуваного наказу.

Позивач до матеріалів позову долучає звіт з надання консультативних послуг ТОВ "Аудиторська фірма "Експерт" від 10.02.2020, відповідно до якого в діях позивача не виявлено порушень трудових обов`язків, які могли б потягнути заподіяння шкоди відповідачу, що виключє будь-яку юридичну відповідальність з боку позивача.

Позивач щодо підстав незаконності оскаржуваного наказу посилається на ст.1215 ЦК України, оскільки отримані ним кошти у вигляді виплати компенсації витрат на відрядження не підлягають поверненню. Наводить правові позиції Верховного Суду, викладені в постановах від 20.06.2018 у справі №501/2500/15-ц, від 07.03.2018 у справі №517/186/17, від 28.03.2018 у справі №173/166/17, від 03.05.2018 у справі №473/2859/17, постановах Верховного Суду України від 22.01.2014 у справі №6-151цс13. від 02.07.2014 у справі №6-91цс14.

Службове відрядження , у яке працівника направляють за розпорядженням керівника установи для виконання роботи, обумовленої трудовим договором, є обов`язком для працівника.

Позивач завершив, що його відмова без поважних причин поїхати у службове відрядження для виконання роботи, обумовленої трудовим договором, могла розглядатися як порушення трудової дисципліни, що в свою чергу, могло призвести до застосування до нього дисциплінарного стягнення.

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити з підстав, викладених вище. Окремо звернули увагу на те, що фактично "порушення" полягає в тому, що запрошення від Бакінського метрополітену прийшло на адресу керівника підприємства, і Державна Аудиторська служба України під час своєї перевірки вирішила, що таким чином мав їхати у відрядження виключно одна людина - це цей керівник. Проте, така практика направлення запрошень вона міжнародно усталена та загальнопоширена , а саме направляти запрошення саме керівникам тих чи інших підприємств. Наголосили, що в подальшому Бакінський метрополітен направив лист, в якому просив , щоб КП "Київський метрополітен" направив їм ПІБ, посади тих, хто поїде на відповідний захід. І кількість, а також поіменно хто саме поїде визначив керівник підприєства саме в рамках своїх функціональних обов`язків. Це розпорядження наразі не скасовано. Підстав для повернення виплачених коштів, переконували, що немає.

Представник відповідача погодився, що відповідач був зобов`язаний виконати вимогу Державної Аудиторської служби України, а оцінку цій вимозі на предмет її відповідності закону та конкретним обставинам даної справи, - не надавав.

Заслухавши учасників та досолідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що позивач з 04.11.1976 працює в КП "Київський метрополітен", зокрема, з 01.09.2003 по 31.12.2019 - на посаді головного інженера підприємства, а з 01.01.2020 - на посаді заступника начальника КП "Київський метрополітен".

В свою чергу, КП "Київський метрополітен" та Бакинський метрополітен є членами Міжнародної Асоціації "Метро".

Міжнародна Асоціація "Метро"- це співдружність метрополітенів і виробничих підприємств, що об`єднує метрополітени Росії, України, Білорусії, Грузії, Вірменії, Азербаджану, Узбекистану та Казахстану, а з 2015 - і Чехії. До складу асоціації також входять найбільші промислові підприємства, що виробляють для метрополтенів технічні засоби і різне обладнання.

Професійне спілкування і підтримання партнерських стосунків з іншими метрополітенами світу та з найбліьшими промисловими підприємствами, що виробляють для метрополітенів технічні засоби і різне обладнання, є нормальною галузевою практикою, яка пов`язана з наданням послуг з перевезення пасажирів метрополітеном.

В листопаді 2017 Бакинський метрополітен святкувв своє 50-річчя.

19.10.2017 вих. №ЦМетро - 1/94 Міжнародна Асоціація "Метро" на ім`я начальників (директорів) метрополітенів - керівників підприємств - членів Асоціації "Метро" надіслало запрошення із програмою заходів, присвячених святкуванню 50-річчя ювілея Бакінського метрополітену. В запрошенні також зазначено, що інформацію по учасникам заходів (ПІБ, посада, дата і час прибуття та від`їзду), слід направляти в Бакинський метрополітен на електронну пошту (а.с.20-22). При цьому, в окремому запрошенні було звернення безпосередньо до керівника КП "Київський метрополітен"

Відповідно до статуту Міжнародної Асоціації "Метро" КП "Київський метрополітен" на загальне зібрання членів асоціації має право нгаправляти до 4 представників, оскільки чисельність самого підприємства становить від 5 до 10 тис. осіб.

Суд, проаналізувавши вищезазначені документи погоджується із позивачем, що звернення в запрошенні безпосередньо до директора підприємства не свідчить про те, що виключно одного його було запрошено на захід, тим більше з врахуванням листів про надання актуальної інформації про ПІБ і їх дані, яких планують відрядити на святкування ювілею Бакінського метрополітену.

Звернення у запрошенні до ОСОБА_3 відповідає нормальній практиці ділогово листування.

На підставі розпорядження начальника КП "Київського метрополітену" Брагінського В.В. від 01.11.2017 №12-Н/в прийнято рішення про відрядження за кордон ОСОБА_3 - начальника метрополітену, ОСОБА_1 - головного інженера метрополітену за їх згодою, до м. Баку (Азербайджанська Республіка) до Бакінського метрополітену з 07.11.2017 по 10.11.2017 строком на 4 доби (з дорогою), з метою прийняття участі в урочистостях, присвячених 50-річчю Бакінського метрополітену. Підстава: лист-запрошення Бакинського метрополітену від 17.10.2017 (а.с.13).

Після відрядження керівником підприємства та позивачем було складено звіт про відрядження до Баку (Азербайджан) делегації КП "Київський метрополітен" від 13.11.2017 №133-НГ, згідно із яким останні взяли участь не тільки в урочистостях відповідно до "Програми заходів на честь 50-річчя Бакинського метрополітену", але й ознайомилися з роботою систем обладнання, станцій, метрополітену в цілому та отримали інформацію про роботу диспетчерських служб, а саме поїзних, сантехнічних та ескалаторних диспетчерів, роботу ситуаційного центру метрополітену, роботу пасажирської автоматики, заходи по створенню безбар`єрного середовища, комплексну реконструкцію станцій. Нові технічні рішення реалізовані на 2-х станціях, введених в експлуатацію в 2016 році (а.с.24).

Проте, в 2019 році ДержавнаАудиторська служба України провела планову ревізію фінансово-господарської діяльності КП "Київський метрополітен" за період з 01.07.2017 по 30.06.2019.

За результатами проведеної ревізії на адресу КП "Київський метрополітен" надійшла вимога Державної Аудиторської служби України "Про усунення виявлених порушень" від 13.11.2019 №06-14/700-2019.

В п.2 вимоги зазначено, що під час ревізії встановлено такі порушення: на порушення п.1 Інструкції про службові відрядження в межах України та за кордон, затвердженої Міністерством фінансів України від 13.03.1998 №59, п.1.2 Положення про службові відрядження в межах України та за кордон працівників КП "Київськи метрополітен", затвердженого наказом від 31.01.2017 №30-Н, за вісутності документів, що підтверджують зв`язок службового відрядження з основною діяльністю підприємства, відповідно до звіту про використання коштів, виданих на відрядження або під звіт від 14.11.2017 №74, підприємство здійснило компенсацію витрат на відрядження головному інженеру КП "Київський метрополітен" ОСОБА_1 на суму 22700,00 грн.

Відповідно до п.3 вимоги Державна аудиторська служба України вимагає забезпечити відшкодування відповідно до норм ст.ст.130-136 КЗпПУ на користь підприємства шкоди, заподіяної внаслідок виплати компенсації витрат на відрядження за відсутності документів, що підтверджують зв`язок службового відрядження з основною діяльністю підприємства (а.с.15-17).

25.11.2019 КП "Київський метрополітен" на виконання останнього пункту, відповідно до протоколу від 19.11.2019 №51-НДФ та норм ст.ст.130-136 КЗпПУ видало наказ №115-Н/К "Про відшкодування, на вимогу Державної аудиторської служби України, шкоди" (а.с.14).

Відповідно до п.1 даного наказу головному бухгалтеру - начальнику управління бухгалтерського обліку та фінансів наказано забезпечити відшкодування, відповідно до КЗпПУ, на користь підприємства надмірно виплачених коштів - компенсації витрат на відрядження, шляхом утримання із заробітної плати головного інженера ОСОБА_1 , за його згодою, 22727,46 грн.

Долучена позивачем посадова інструкція свідчить про те, що вищезазначене відрядження його як головного інженера КП "Київський метрополітен" до Бакинського метрополітену є безпосередньо пов`язане з основною діяльністю самого підприємства, так і відповідає функціональним обов`язкам позивача.

Так, відповідно до абз.23 п.3.2 статуту КП "Київський метрополітен" предметом діяльності підприємства є співробітництво з українськими та закордонними партнерами з метою виконання науково-дослідних, дослідно-консрукторських, прикладних робіт.

П.3.2 посадової інструкції головного інженера КП "Київський метрополітен", яка затверджена 01.08.2016 директором Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської державної адміністрації, визначено, що головний інженер координує роботу щодо співробітництва з міжнародними організаціями МСОТ та Міжнародною Асоціацією "Метро".

Відповідно до ч.1 ст.12 Закону України "Про оплату праці" норми оплати праці, а також гарантії та компенсації працівникам в разі переїзду на роботу до іншої місцевості, службових відряджень, роботи у польових умовах тощо встановлюються КЗпПУ та іншими актами законодавства України.

Відповідно до ст.121 КЗпПУ працівники мають право на відшкодування витрат та одержання інших компенсацій у зв`язку із службовим відрядженням. Працівникам, які направляються у відрядження, виплачуються добові за час перебування у відрядженні , вартість проїзду до місця призначення і назад та витрати по найму жилого приміщення в порядку і розмірах , встановлених законодавством. Працівникам, які направлені у службове відрядження, оплата праці за виконану роботу здійснюється відповідно до умов, визначених трудовим або колективним договором, і розмір такої оплати праці не може бути нижчим середнього заробітку.

Пункт 1 розділу І Інструкції про службові відрядження в межах України та за кордон, затвердженої Міністерством фінансів України від 13.03.1998 №59 дає визначення службового відрядження, відповідно до якого службовим відрядженням вважається поїздка працівника за розпорядженням керівника підприємства, установи, організації, що повністю або частково утримується (фінансується) за рахунок бюджетних коштів (далі - підприємство), на певний строк до іншого населеного пунктудля виконання службового доручення поза місцем його постійної роботи (за наявності документів, що підтверджують зв`язок службового відрядження з основною діяльністю підприємства).

Документами, що підтверджують зв`язок такого відрядження з основною діяльністю підприємства, є, зокрема, але не виключно, запрошення сторони, що приймає і діяльність якої збігається з діяльністю підприємства, що направляє у відрядження, укладений договір чи контракт, інші документи, які встановлюють або засвідчують бажання встановити цивільно-правові відносини, документи, що засвідчують участь відрядженої особи в переговорах, конференціях або симпозіумах, інших заходах, які проводяться за тематикою, що збігається з діяльністю підприємства, яке відряджає працівника.

Як наведено вище, відповідно до розпорядження КП "Київський метрополітен" від 01.11.2017 №12-Н/В позивача як головного інженера КП "Київський метрополітен" було відряджено до м. Баку (Азербайджанська Республіка) до Бакинського метрополітену з 07.11.2017 по 10.11.2017 строком на 4 доби (з дорогою)з метою взяти участь в урочистостях, присвячених 50-річчю Бакинського метрополітену.

Основним видом діяльності КП "Київський метрополітен", як і ЗАТ "Бакинський метрополітен" є надання послуг з перевезення пасажирів метрополітеном.

Таким чином, відповідно до вищезазначеної інструкції матеріалами справи підтверджений зв`язок відрядження позивача з основною діяльністю КП "Київський метрополітен", це запрошення ЗАТ "Бакинський метрополітен", вищенаведені документи, що підтверджують участь в урочистостях, присвячених 50-річчю Бакинського метрополітену, наявність обов`язку позивача відповідно до п.2.32 посадової інструкції щодо координації співробітництва з міжнародними організаціями МСОТ та Міжнародною Асоціацією "Метро", членами якої є обидва метрополітену.

Крім того, слід зупинитися і нанаступному. Так, відповідно до ст.2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (далі - Закон) головним завданням органу державного фінансового контролю є здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах, організаціях, які отримують (отримували у період, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у період, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарювання незалежно від форм власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Положеннями п.7 ст.10 Закону визначено, що орган державного фінансового контролю має право пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ, організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за використанням коштів державного і місцевого бюджету та у разі виявлення порушень законодавства пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких порушень.

В той же час, вищевказані дії щодо неправомірної , на думку Державної аудиторської служби України, виплати позивачу компенсації витрат на відрядження не є бюджетним правопорушенням в розумінні вимог ст.116 Бюджетного кодексу України, оскільки не стосуються недотримання КП "Київський метрополітен" встановленого цим Кодексом та іншими нормативно-правовими актами порядку складання , розгляду, затвердження, внесення змін, виконання бюджету чи звіту про виконання бюджету.

Відповідно до ст.35 Закону України "Про оплату праці" контроль за додержанням законодавства про оплату праці здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань наглядута контролю за додержанням законодавства про працю, органи долходів і зборів.

Системний аналіз ст.10 Закону дає можливість зробити висновок, що у Державної аудиторської служби України відсутня компетенція у сфері трудових відносин і посадові особи Державної аудиторської служби України не мають компетенції робити за результатами проведених ними ревізій висновки щодо порушення законодавства про працю, зокрема, щодо здійснення нарахувань та виплату компенсації витрат на відрядження працівників КП "Київський метрополітен".

У листі від 05.11.2012 №08-18/1827 "Щодо відповідальності за порушення законодавства про оплату праці" Державна фінансова інспекція України зазначила, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю з питань трудових відносин, робочого часу та часу відпочинку, нормування праці, оплати праці, надання гарантій і компенсацій здійснює Дерджавна інспеція України з питань праці, відповідно до покладених на неї завдань.

Таким чином, є правильною позиція позивача, що питання дотримання трудового законодавства не належить до компетенції Державної аудиторської служби України.

Припущення, викладені в акті ревізі та вимозі стосовно відсутності іменного запрошення на головного інженера ОСОБА_1 та невідповідність мети відрядження меті розпорядження від 01.11.2017№12-Н/В, порушення п.1.2 Положення №30-Н та п.1 Інструкції №59 є такими, які не відповідають фактам, підтвердженим первинними документами. Збитків КП "Київський метрополітен" внаслідок відрядження позивача завдано не було.

Враховуючи, що вимога щодо забезпечення відшкодування відповідно до ст.ст.130-136 КЗпПУ на користь підприємства шкоди, заподіяної внаслдіок виплати позивачу компенсації витрат на відрядження до Бакинського метрополітену є неправомірною, то в подальшому виданий оскаржуваний наказ є незаконним.

Дійсно, саме розпорядження від 01.11.2017 №12-Н/В "Про відрядження за кордон ОСОБА_3 , ОСОБА_1 " не скасовано та не визнано судом протиправним/незаконним.

Відповідно до ч.1 ст.130 КЗпПУ працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обов`язків.

Таких порушень встановлено не було.

Відтак і посилання на зазначену статтю є неправомірним.

Цілком правильним є посилання позивача в обгрунтування позову на ст.1215 ЦК України, оскільки отримані позивачем кошти у вигляді компенсації витрат на відрядження не можуть підлягати поверненню.

Щодо сформульованої позивачем позовної вимоги в редакції "зобов`язати КП "Київський метрополітен" скасувати наказ від 25.11.2019 №115-Н/К "Про відшкодування , на вимогу Державної аудиторської служби України, шкоди", то слід зазначити наступне.

Суд, як і будь-який іншмй орган по розгляду трудових спорів, не має адміністративних повноважень, тому він не може скасовувати накази , чи зобов`язувати підприємства, установи, організації скасовувати накази, оскільки чинним законодавством України, яким регулються трудові правовідносини, чітко визначено, що видача та скасування наказів відноситься виключно до компетенції власника або уповноваженого ним органу. До повноважень суду належить лише перевірка законності наказу. Тобто зконодавством наділено працівника правом звернення до суду з позовом про визнання недійсним (незаконним) такого наказу, який за такої правової природи вже не тягне за собою будь-яких юридичних наслідків.

Таким чином, підстави, з яких позивач просив задоволтнити позовні вимоги є законними та обгрунтованими, проте, суд задовольняє позов в редакції визнання оскаржуваного наказу незаконним, який, як зазначено вище, вже не несе будь-яких правових наслідків.

Відповідно до ст.141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача сплачений ним судовий збір.

Керуючись ст.ст. ст.ст.4, 12, 13, 76-84, 89, 258, 259, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Комунального підприємства "Київський метрополітен" про зобов`язання скасувати наказ, - задовольнити.

Визнати незаконним наказ Комунального підприємства "Київський метрополітен" від 25.11.2019 №115-Н/К "Про відшкодування , на вимогу Державної аудиторської служби України, шкоди".

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.С. Жовноватюк

Повний текст виготоволено 08.09.2020