Справа №266/7408/19
Провадження№ 2-ві/266/3/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.09.2020 року м. Маріуполь

Суддя Приморського районного суду м. Маріуполя Донецької області Курбанова Н.М., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відвід судді Д`яченка Дмитра Олександровича,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Приморського районного суду м. Маріуполя Донецької області Д`яченка Д.О. перебуває цивільна справа № 266/7408/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання недійсним та скасування договору дарування нерухомого майна (квартири), третя особа: приватний нотаріус Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Бедненко С.В.

01.09.2020 року представник позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про відвід судді Д`яченка Д.О. В обґрунтування клопотання зазначив, що у судовому засіданні по зазначеній вище цивільній справі 31.08.2020 р. представник відповідача ОСОБА_3 , Довженко В.І. поставив під сумнів виконання позивачем обов`язку доказування, посилаючись на те, що останній не отримував копію клопотання ОСОБА_1 , яке він подав до суду 31.08.2020 р. Представник відповідача Доженко В.І. неодноразово зриває судові засідання своїми клопотаннями про ознайомлення з клопотаннями позивача, у зв`язку з чим представник позивача просив суд надати йому можливість оголосити їх у голос у судовому засіданні, але суд йому відмовив. Крім того, суд призначив подальший розгляд даної цивільної справи на 10.09.2020 р. не врахувавши, що у представника відповідача Довженка В.І. у цей самий день призначено слухання дисциплінарних скарг на його дії та поведінку у Дисциплінарній палаті КДКА Донецької області у м.Краматорську. Крім того, він спостерігав як адвокат Довженко В.І. неодноразово заходив у кабінет до головуючого судді Д`яченка Д.О. та залишався там на 30-40 хвилин, а 31.08.2020 р. головуючий суддя Д`яченко Д.О. особисто заявив, що дзвонив адвокату Довженко В.І. та з`ясовував його явку у судове засідання, призначене на 31.08.2020 р. Зазначені ним дії головуючого судді Д`яченка Д.О., на його думку, свідчать про наявність поза процесуального зв`язку між ним та адвокатом Довженко В.І. та викликає сумніви у неупередженості і об`єктивності судді. За нормами Бангалорських принципів діяльності судді будь-які сумніви у об`єктивності суду є підставою для відводу.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.09.2020 року у вказаній заяві про відвід визначено головуючим суддею Курбанову Н.М.

Вивчивши заяву про відвід, не вбачаю підстав для задоволення заяви представника позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , виходячи з наступного.

У відповідності до вимог ч.2, 3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження по справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається за допомогою автоматизованої системи документообігу суду (п. 15.4 Розділу ХІІ Перехідні положення ЦПК). Такому судді не може бути заявлений відвід.

Пунктами сьомим та восьмим статті 40 ЦПК визначено, що питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви, без повідомлення учасників справи.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 36 ЦПК суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо 1). він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2). він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3). він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

За умовами ч. 3 ч. 4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді (ч. 5 ст. 36 ЦПК України).

Частина 1 статті 6 Конвенції містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п.26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії", від 28 жовтня 1998 року, п.45).

У справі "П`єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, але якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розгляді справи.

Враховуючи вищевикладене, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що зазначені в заяві обставини не викликають сумнів в об`єктивності, однобічності та неупередженості судді Д`яченка Д.О. при вирішенні даної цивільної справи.

Крім того, незгода з діями головуючого по справі може бути викладена в апеляційній скарзі на остаточне рішення по справі, а незгода з діями іншого захисника може бути викладена у скарзі, з якою ОСОБА_2 може звернутися до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.35-40 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відвід судді Д`яченка Дмитра Олександровича по цивільній справі № 266/7408/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання недійсним та скасування договору дарування нерухомого майна (квартири), третя особа: приватний нотаріус Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Бедненко С.В. - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Курбанова Н. М.