КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження № 22-ц/824/8727/2020 Доповідач Заришняк Г.М
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2020 року Київський апеляційний суд в складі суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого - Заришняк Г.М.

Суддів - Мараєвої Н.Є., Рубан С.М.

при секретарі - Діденку А.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Оксеня Андрія Вікторовича, діючого в інтересах ОСОБА_1 , на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 12 вересня 2018 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення суми боргу,-

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 12 вересня 2018 року задоволена заява ОСОБА_2 про забезпечення даного позову.

Накладено арешт на житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 37317630), який належить ОСОБА_3 на праві власності.

Заборонено особам, що мають повноваження державного реєстратора, вчинення дій, спрямованих на відчуження, розпорядження та (або) реєстрацію, перереєстрацію зареєстрованого за ОСОБА_3 на праві власності нерухомого майна:

- житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 37317630).

В апеляційній скарзі адвокат Оксень А.В., діючого в інтересах ОСОБА_1 , посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права, просить ухвалу суду скасувати, скасувавши арешт на житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 37317630).

В судове засідання суду апеляційної інстанції сторони не з`явились.

ОСОБА_3 надіслала суду заяву про відкладення розгляду даної справи в зв`язку з перебуванням її представника у відпустці, однак належних доказів на підтвердження вказаних обставин відповідачка суду не надала, тому колегія суддів прийшла до висновку про можливість розгляду справи у відсутність ОСОБА_3 на підставі наявних матеріалів справи.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність й обґрунтованість постановленої ухвали суду в цій частині, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, що в провадженні Подільського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 12 вересня 2018 року забезпечено даний позов шляхом накладення арешту на житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 37317630), що належить ОСОБА_3 на праві власності.

Заборонено особам, які мають повноваження державного реєстратора, вчинення дій, спрямованих на відчуження, розпорядження та (або) реєстрацію, перереєстрацію зареєстрованого за ОСОБА_3 на праві власності нерухомого майна - житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 37317630) (а.с.35-37).

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Відповідно до вимог статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

При цьому, загроза утруднення або неможливості виконання рішення суду наявна тоді, коли у сторони спору є можливість розпорядитися об`єктом прав, що став предметом спору.

За змістом п.п.1,2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно, забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 4 Постанови Пленуму №9 Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості забезпечення позову з урахуванням співмірності із заявленими вимогами, відповідності виду забезпечення позову позовним вимогам, збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників процесу.

Звертаючись з апеляційною скаргою на ухвалу, якою було забезпечено позов, представник ОСОБА_1 вказував на те, що вказаний будинок був придбаний у період шлюбу й тому є спільним майном подружжя, а накладення арешту на майно порушує права та інтереси іншого співвласника ОСОБА_1 .

Разом з тим, з матеріалів справи слідує, що на час постановлення оскаржуваної ухвали єдиним власником будинку була ОСОБА_3 , що підтверджується витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Встановлення факту набуття арештованого майна у спільну сумісну власність подружжя та визначення в ній частки ОСОБА_1 не було продметом спору у даній справі. У матеріалах справи відсутній правовстановлюючий документ на спірний будинок на ім`я апелянта.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

З матеріалів справи слідує, що ОСОБА_1 не є учасником даної справи, а отже, у разі порушення його прав, має право звернутись у встановленому Законом порядку до суду з відповідним позовом.

Крім того, як видно з витягу із Державного реєстру речових права від 16 грудня 2019 року спірний будинок було відчужено подружжям ОСОБА_1 на користь ОСОБА_5 на підставі Договору про задоволення вимог іпотекодержателя від 18.02.2019 р., що підтверджує відсутність порушених прав апелянта оскаржуваною ухвалою.

За таких обставин, суд прийшов до правильного висновку про відсутність законних підстав для скасування ухвали Подільського районного суду м. Києва від 12 вересня 2018 року про забезпечення даного позову.

Постановлена судом ухвала відповідає вимогам норм процесуального права й не може бути скасована з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Доводи апеляційної скарги про те, що при постановлені оскаржуваної ухвали суд першої інстанції не визначив частки боржника у нерухомому майні, що належить на праві спільної сумісної власності, чи є майно боржника майном, набутим у шлюбі, та чи надавалась згода чоловіка укладати відповідачкою договори позики, не можуть бути підставою для скасування ухвали суду, оскільки предметом даного позову є стягнення заборгованості за договором позики, й вказані обставини, на які посилався апелянт, при постановленні ухвали про забезпечення позову судом не вирішуються.

Інші доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують і не впливають на правильність постановленої ухвали.

Керуючись ст.ст.367, 374, 375, 382 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргуадвоката Оксеня Андрія Вікторовича, діючого в інтересах ОСОБА_1 , - залишити без задоволення.

Ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 12 вересня 2018 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Повна постанова виготовлена 07 жовтня 2020 року.

Головуючий

Судді: