Житомирський апеляційний суд
Справа №278/523/20 Головуючий у 1-й інст. Грубіян Є. О.
Категорія 30 Доповідач Шевчук А. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2020 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М.,

суддів: Талько О.Б., Коломієць О.С.,

з участю секретаря судового засідання Бірюченка Д.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі

цивільну справу №278/523/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробнича компанія «Технопак» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Демецька Світлана Леонідівна, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , про переведення прав і обов`язків покупця

та зустрічним позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробнича компанія «Технопак», третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: ОСОБА_1 , про визнання недійсним договору оренди

за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробнича компанія «Технопак»

на ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області від 22 травня 2020 року, яка постановлена під головуванням судді Грубіяна Є.О. у м. Житомирі,

в с т а н о в и в:

У травні 2020 року ОСОБА_2 подав до суду клопотання про призначення судових будівельно-технічної та почеркознавчої експертиз. Клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи обґрунтовував необхідністю визначення збільшення вартості майна за період із моменту укладення договору купівлі-продажу приміщення від 01 березня 2017 року по травень 2020 року, тобто порівняння вартості нерухомого майна будівлі виробничого корпусу (приміщення 1,2) загальною площею 552,5 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на час вирішення спору та на час укладення договору купівлі-продажу приміщення від 01 березня 2017 року. Необхідність призначення почеркознавчої експертизи обґрунтовував тим, що саме в такий спосіб може бути спростовано обґрунтованість вимог первісного позову та підтверджено обґрунтованість вимог його зустрічного позову, тобто для встановлення, чи ОСОБА_7 вчинено підпис у договорі оренди нежитлових приміщень від 01 серпня 2014 року.

Ухвалою Житомирського районного суду Житомирської області від 22 травня 2020 року призначено судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено судовим експертам Житомирського філіалу Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. На вирішення даної експертизи поставлено наступне запитання: Чи ОСОБА_7 вчинено підпис у договорі оренди нежитлових приміщень від 01 серпня 2014 року, укладеному між ОСОБА_7 та Товариством з обмеженою відповідальністю "Виробнича компанія "Технопак" щодо оренди об`єкту нерухомого майна - приміщення цегельного заводу, а саме: будівлі виробничого комплексу - приміщення 1, загальною площею 530,4 кв.м., та приміщення 2, загальною площею 22,1 кв.м., недобудовану яму відстійника для пульпи площею 60 кв.м. та інші необхідні для обслуговування/використання об`єкти, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ?

Також цією ж ухвалою призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено судовому експерту Свістунову І.С. На вирішення даної експертизи поставлені наступні запитання: 1.Визначити дійсну вартість нерухомого майна - виробничого корпусу (приміщення 1, 2) загальною площею 552,5 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 01 березня 2017 року; 2.Визначити дійсну вартість нерухомого майна - виробничого корпусу (приміщення 1, 2) загальною площею 552,5 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та земельної ділянки за цією ж адресою, як складової частини майнового комплексу, проданого 01 березня 2017 року, станом на час проведення експертизи.

Оплату за проведення обох експертиз покладено на ОСОБА_2 . Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві висновки та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків. Надіслано експертам копії даної ухвали, а також інші матеріали за їх клопотанням. На час проведення експертиз провадження у справі зупинено.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції про призначення судових експертиз, Товариство з обмеженою відповідальністю "Виробнича компанія "Технопак" (надалі товариство) подало апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Зазначає, що вартість нерухомого майна, яке є предметом договору купівлі-продажу від 01 березня 2017 року, підтверджена звітом про незалежну оцінку, виданим ПП «Брусилів Сервіс» 01 березня 2017 року, а тому суд першої інстанції не мав правових підстав призначати в справі судову будівельно-технічну експертизу. Щодо вартості нерухомого майна на даний час, то у випадку задоволення первісного позову у ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виникне право вимагати компенсації поліпшень, що може бути предметом розгляду в іншій справі, а доказування розміру вартості поліпшень не має правового значення у даній справі. Щодо почеркознавчої експертизи, то матеріали справи не містять необхідних для дослідження об`єктів. Призначаючи експертизу, суд також не обґрунтував необхідність її призначення та не зазначив, які фактичні дані не можуть бути встановлені судом без проведення експертизи. Крім того, вважає, що суд безпідставно зупинив провадження у справі на час проведення експертиз, оскільки зупинення провадження є правом, а не обов`язком суду.

Учасники справи правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалися.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції відповідно до положень ст.367 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду доходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення з наступних мотивів.

Відповідно до частини першої ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу в справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Виходячи із засад диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до частини першої ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша ст.13 ЦПК України).

Частина третя ст.49 ЦПК України передбачає, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Дана справа обґрунтовано розглядається судом першої інстанції за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання не закінчено та заявлені наразі наступні вимоги.

У лютому 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Виробнича компанія «Технопак» звернулося з первісним позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_7 з підстав, передбачених ст.362 ЦК України. Заявлені вимоги про переведення на товариство прав та обов`язків покупця за договором купівлі-продажу приміщення від 01 березня 2017 року, укладеним між ОСОБА_7 та ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , що посвідчений приватним нотаріусом Житомирського нотаріального округу Демецькою С.Л., в частині придбання виробничих приміщень (приміщення 1, 2) загальною площею 552,5 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , а також про визнання за товариством права власності на спірне вищевказане нерухоме майно, розташоване на земельній ділянці з кадастровим номером :01:000:0583.

Позов обґрунтовується тим, що 01 серпня 2014 року між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_7 та ТОВ «Виробнича компанія «Технопак» укладений договір оренди нежитлових приміщень загальною площею 552,5 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 . За умовами договору сторони досягли домовленості, що в разі здійснення будь-яких поліпшень об`єктів оренди вартість витрат на такі поліпшення зараховується в рахунок орендної плати. У 2016 році товариство здійснило поліпшення на значну суму коштів, що було погоджено Брухом Ю.П. Згодом товариство дізналося про те, що ОСОБА_7 за договором купівлі-продаж приміщення від 01 березня 2017 року продав нежитлові приміщення загальною площею 552,5 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , у рівних частках ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Оскільки товариство належним чином виконувало умови договору оренди, то мало переважне право перед іншими на придбання майна у разі його продажу. Вважає, що відповідачі порушили переважне право товариства на майно.

У квітні 2020 року ОСОБА_2 заявив зустрічний позов до Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробнича компанія «Технопак» (а.с.200-207 т.1). Просить визнати недійсним договір оренди нежитлових приміщень від 01 серпня 2014 року, укладений між ОСОБА_7 та ТОВ «Виробнича компанія «Технопак», щодо оренди об`єкту нерухомого майна приміщення цегельного заводу, а саме: будівлі виробничого комплексу приміщення 1, загальною площею 530,4 кв.м, та приміщення 2, загальною площею 22,1 кв.м, недобудовану яму відстійника для пульпи площею 60 кв.м та інші необхідні для обслуговування/використання об`єкти, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Зустрічний позов обґрунтовується тим, що між ОСОБА_7 і ТОВ «Виробнича компанія «Технопак» договір оренди спірних нежитлових приміщень від 01 серпня 2014 року не укладався, оспорюваний договір підписаний не ОСОБА_7 , а тому договір оренди, на підставі якого заявлений первісний позов, є недійсним. У зв`язку з тим, що договір оренди не укладався, переважне право на придбання майна у разі його продажу у ТОВ «Виробнича компанія «Технопак» не виникло.

Ухвалою Житомирського районного суду, занесеною до протоколу судового засідання від 04 травня 2020 року, зустрічний позов прийнятий до спільного розгляду з первісним позовом (а.с.221-231 т.1).

Ухвалою Житомирського районного суду, занесеною до протоколу судового засідання від 22 травня 2020 року, залучено до участі в справі як правонаступника ОСОБА_7 ОСОБА_3 (а.с.69-82 т.2). Вчиняючи відповідну процесуальну дію, суд першої інстанції не звернув уваги на ту обставину, що на момент звернення ТОВ «Виробнича компанія «Технопак» із первісним позовом до суду відповідач ОСОБА_7 живим не був, оскільки він ІНФОРМАЦІЯ_1 помер (а.с.51 т.1,а.с.5 т.2).

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Чинне цивільне законодавство не регламентує процедуру реалізації переважного права на викуп об`єкта оренди, а тому відповідно до частини першої ст.8 ЦК України (аналогія закону) до спірних правовідносин застосовуються положення ст.362 ЦК України, як до подібних за змістом правовідносин.

Відповідно до частини першої ст.362 ЦК України, з підстав якої заявлено первісний позов, у разі продажу частки у праві спільної часткової власності співвласник має переважне право перед іншими особами на її купівлю за ціною, оголошеною для продажу, та на інших рівних умовах, крім випадку продажу з публічних торгів.

Отже, умовами задоволення позову орендаря про переведення на нього прав та обов`язків покупця за договором купівлі-продажу майна, яке він орендує, є наступні обставини: орендар належним чином виконує свої обов`язки за договором оренди; власник продав майно іншій особі з порушенням переважного права орендаря на купівлю цього майна; орендар вніс на депозитний рахунок суду грошову суму, яку за договором сплатив покупець.

У договорі купівлі-продаж приміщення від 01 березня 2017 року ціна продажу спірного майна зазначена.

Наразі вимоги щодо відшкодування або компенсації вартості поліпшень у даній справі не заявлені, а тому з`ясування питання дійсної вартості спірного майна на час укладення договору купівлі-продажу та на час проведення експертизи не входить до предмета доказування у даній справі. Отже, призначення судової будівельно-технічної експертизи є безпідставним та має наслідком порушення прав та охоронюваних законом інтересів учасників справи на розумний строк її розгляду.

Разом із тим, частина перша ст.104 ЦПК України зобов`язує суд в ухвалі про призначення експертизи зазначати підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Водночас матеріали необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріли необхідні для проведення експертизи (зміст частини першої ст.107 ЦПК України).

Основним завданням почеркознавчої експертизи є, зокрема, ідентифікація виконавця підпису.

У науково-методичних рекомендаціях з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року №1950/5), зазначено, що для проведення почеркознавчих досліджень підписів надаються оригінали документів. Для проведення досліджень орган, який призначив експертизу, повинен надати експерту, зокрема, вільні та умовно-вільні зразки підпису особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття провадження у цивільній справі і не пов`язані з її обставинами. Умовно-вільні є зразки підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи.

На відмінність від будівельно-технічної експертизи дослідження ідентифікації виконавця підпису зі сторони орендодавця на договорі оренди нежитлових приміщень від 01 вересня 2014 року відноситься до предмета доказування у даній справі, оскільки вимоги зустрічного позову обґрунтовуються тим, що ОСОБА_7 даний договір не підписував. Проте, всупереч положень ст.ст.104,107 ЦПК України та Науково-методичних рекомендаціях з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень суд першої інстанції обмежився лише надісланням експертній установі копії ухвали про призначення судової експертизи, зазначивши при цьому, що інші матеріали - за клопотанням. Отже, суд першої інстанції не виконав завдання цивільного судочинства та не надав експертній установі навіть оригіналу договору оренди нежитлових приміщень від 01 серпня 2014 року та жодних вільних та умовно-вільних зразків підпису ОСОБА_7 , а тому призначив почеркознавчу експертизу передчасно. Також поза увагою суду першої інстанції залишено питання, яким чином порушуються права ОСОБА_2 , який набув право власності на спірне майно у 2017 році, договором оренди, який він просить визнати недійсним, що укладений у 2014 році.

Порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права є підставами для скасування ухвали суду першої інстанції про призначення судових експертиз та ухвалення нового судового рішення, яким колегія суддів апеляційного суду відмовляє ОСОБА_8 в задоволенні клопотань про призначення судових будівельно-технічної та почеркознавчої експертиз відповідно до положень ст.376 ЦПК України.

Відмова у призначенні судової експертизи не перешкоджає повторному зверненню з відповідним клопотанням.

Керуючись ст.ст.259,268,367-368,374,376,381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробнича компанія «Технопак» задовольнити частково.

Ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області від 22 травня 2020 року скасувати та постановити нове судове рішення.

Відмовити ОСОБА_2 в задоволенні клопотань про призначення судових будівельно-технічної та почеркознавчої експертиз.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуюча Судді:

Повний текст постанови складений 12 жовтня 2020 року.