№2/242/1232/20
№242/1936/20
УХВАЛА

Іменем України

04 вересня 2020 року суддя Селидівського міського суду Донецької області Капітонов В.І., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 і ОСОБА_2 про стягнення боргу за кредитором спадкодавця,

встановив:

До суду надійшла позовна заява Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 і ОСОБА_2 про стягнення боргу за кредитором спадкодавця.

АТ КБ «Приватбанк» звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 і ОСОБА_2 про стягнення заборгованості спадкодавця за кредитним договором б/н від 26 листопада 2012 року, за яким позичальник ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , отримав кредит у розмірі 2700 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Відповідач свої зобов`язання не виконав, у зв`язку з чим станом на дату смерті утворилася заборгованість у розмірі 5617 грн 06 коп., яку банк просив стягнути, з компенсацією витрат по оплаті судового збору.

Ухвалою суду від 15.05.2020 року позовну заяву повернуто позивачу, оскільки позов пред`явлено у справі щодо стягнення боргу кредитором спадкодавця та такі справи розглядаються у порядку загального позовного провадження, а тому представництво у справі здійснюється виключно адвокатами. Позовну заяву підписано представником ОСОБА_4 . Проте, жодних доказів на підтвердження свого статусу адвоката, керівника АТ КБ «Приватбанк», або доказів того, що представник ОСОБА_4 уповноважена діяти від імені позичальника на підставі закону, статуту, положення, суду не надано.

Постановою Донецького апеляційного суду від 24.07.2020 року ухвалу Селидівського міського суду Донецької області від 15.05.2020 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду.

Скасовуючи ухвалу суду від 15.05.2020 року, колегія суддів Донецького апеляційного суду у своїй постанові зазначили, що рішення суду про повернення позовної заяви є передчасним, та суд повинен надати стороні можливість підтвердити або надати повноваження підписанта шляхом постановлення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою суду від 18.08.2020 року позовну заяву залишено без руху, оскільки позовна заява не відповідає вимогам ч. 2 ст. 175, ч. 7 ст. 177 ЦПК України та позивачу надано строк у десять днів для усунення недоліків, а саме позивач мав надати суду повноваження підписанта позовної заяви.

03.09.2020 року на адресу суду надійшла заява про усунення недоліків, яку підписано представником АТ КБ «ПриватБанк» - адвокатом Єрмоловим Є.М., де представник зазначив, що дана справа відноситься до малозначних справ, а тому представництво інтересів прав позивача може здійснюватися штатними юрисконсультами, юристами працівниками власних структурних підрозділів тощо. До даної заяви долучено, копію відомостей з Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України, копію ордера серії ДП №2412/001, копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю серії ДП №3802, копію Договору про надання правової (правничої) допомоги від 23.08.2018 року, разом із Додатковою угодою від 08.01.2020 року, копію банківської ліцензії, виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, копію 2 аркушів Статуту АТ КБ «ПриватБанк».

Суд звертає увагу, що Договір про надання правової (правничої) допомоги від 23.08.2018 року від імені АТ КБ «ПриватБанк» підписано керівником напрямку «Credit Collection» ГО ПАТ КБ «ПриватБанк» Шевченко М.В., який діяв на підставі довіреності №8234-К-Н-О від 23.08.2017 року, та адвокатом Єрмоловим Є.М., Додаткову угоду від 08.01.2020 року підписано від імені АТ КБ «ПриватБанк» адвокатом напрямку «Credit Collection» ГО ПАТ КБ «ПриватБанк» Безменко М.Є., який діяв на підставі довіреності №1452-К-Н-О від 20.03.2019 року.

З Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань вбачається, що у графі «відомості про керівника юридичної особи, про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо..» керівником юридичної особи зазначено ОСОБА_5 , представником Ярмоленко Валентина Василівна.

Отже, надані адвокатом Єрмоловим Є.М. документи не підтверджують надання ОСОБА_6 і ОСОБА_7 повноважень укладати від імені АТ КБ «ПриватБанк» будь які договори, у тому числі про надання правової допомоги іншим особам.

Крім того, частиною четвертою статті 62 ЦПК України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VI).

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 20 Закону № 5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Згідно із частиною першою статті 26 Закону № 5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордером є письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (частина друга статті 26 Закону № 5076-VI).

На підставі підпункту 15.4 пункту 15 Положення ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом, із зазначенням за необхідності виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону № 5076-VI.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що законодавець чітко відокремив судові органи як такі, що повинні бути окремо зазначені в ордері на надання правової допомоги, зокрема в графі «Назва органу, в якому надається правова допомога».

При цьому в разі надання адвокатом правової допомоги в суді ордер має містити назву суду, у якому адвокат надає правову допомогу.

Суд бере до уваги постанову Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2019 року по справі 9901/847/18

У ордері серії ДП №2412/001, який додано до заяви про усунення недоліків, не зазначено назву суду, у якому адвокат Єрмолов Є.М. надає правову допомогу.

Крім того, зміст заяви про усунення недоліків фактично є відмовою від виконання зазначених в ухвалі Селидівського міського суду Донецької області від 18.08.2020 року недоліків.

Залишаючи позовну заяву без руху суд виходив з наступного.

Частиною 6 статті 19 ЦПК України визначено, які справи є малозначними:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У даному випадку позов пред`явлено кредитором до спадкоємців спадкодавця щодо стягнення боргу за кредитним договором.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

Також, судом враховано постанову Верховного Суду від 22.01.2020 року у справі №306/2000/16-ц, де зазначено, що при вирішенні спору про стягнення зі спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора необхідно з`ясувати коло спадкоємців, встановити належність спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, вартість отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором законодавчо визначеного строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника.

З урахуванням викладеного, дану справу слід розглядати за правилами загального позовного провадження.

Згідно із ст. 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Статтею 131-2 Конституції України визначено, що для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Незалежність адвокатури гарантується. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом. Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

У п.п. 11 п. 16-1 Розділу XV Перехідних положень Конституції України зазначено, що з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Тобто, починаючи з січня 2019 року представництво у судах першої інстанції здійснюється виключно адвокатами за винятком представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Аналізуючи зазначені норми, слід дійти висновку, що юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника - адвоката.

Згідно з витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань керівником АТ КБ «ПриватБанк» є Крумханзл Петр, представником Ярмоленко В. В.

Позовну заяву підписано представником позивача Савіхіною Анастасією Миколаївною.

ЦПК України чітко визначив, що представництво у даній справі може здійснюватися виключно адвокатами, оскільки розгляд справи підлягає за правилами загального позовного провадження, а тому позовна заява повинна бути підписана або керівником АТ КБ «ПриватБанк» Крумханзл Петром, або адвокатом, який уповноважений діяти від імені юридичної особи.

Проте, матеріали позовної заяви не містять доказів на підтвердження, що Савіхіна А. М. має статус адвоката та уповноважена представляти інтереси АТ КБ «ПриватБанк» як адвокат.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позивач на виконання ухвали суду від 18.08.2020 року не усунув зазначені недоліки, що є підставою для визнання даної позовної заяви неподаною та вирішення питання про повернення позовної заяви позивачеві на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Повертаючи позовну заяву позивачеві, суд також враховує вимоги Конституції України та практику Європейського Суду.

Так, Конституція України, як Закон прямої дії, має найвищу юридичну силу, а офіційне тлумачення конституційних положень здійснюється Конституційним Судом України, який у цілій низці своїх рішень висловив правову позицію щодо права на оскарження судових рішень та доступу до правосуддя, згідно з якою кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку; суд не може відмовити у правосудді, якщо особа вважає, що її права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод; відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства, є порушенням права на судовий захист, яке, згідно зі ст. 64 Конституції України, не може бути обмежене (пункти 1,2 резолютивної частини Рішення від 25 грудня 1997 року № 9-зп, абзац 7 пункт 3 мотивувальної частини Рішення від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012).

У рішенні від 04 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції» Європейський суд з прав людини зазначив, що ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Стаття 185 ЦПК України зазначає що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

У даному випадку, суд повертає позовну заяву позивачеві, оскільки вона не відповідає вимогам ст.175,177 ЦПК України, та позивач з урахуванням викладених мотивів суду не усунув зазначені в ухвалі суду від 18.08.2020 року недоліки. Чинне законодавство не перешкоджає особі та не позбавляє її права, після усунення недоліків, що були підставою для повернення позову, повторно звернутися до суду із відповідною позовною заявою.

Отже, враховуючи норми Конституції України, а також норми міжнародного права, повернення даної позовної заяви, яка не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, не перешкоджає доступу позивача до правосуддя для повного захисту своїх прав та інтересів шляхом судового розгляду справи, шляхом подачі нового позову із усуненням умов, що були підставою для його повернення.

Керуючись Конституцією України, ст.ст. 185, 260 ЦПК України, суд, -

постановив:

Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 і ОСОБА_2 про стягнення боргу за кредитором спадкодавця вважати неподаною та повернути позивачу Акціонерному товариству Комерційного банку «Приватбанк».

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвалу про повернення заяви направити позивачу разом із позовною заявою та всіма доданими до неї документами.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Донецького апеляційного суду через Селидівський міський суд Донецької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а після її функціонування, безпосередньо до Донецького апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому цієї ухвали суду.

Суддя В.І.Капітонов