ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 552/2408/20 Номер провадження 22-ц/814/1839/20Головуючий у 1-й інстанції Миронець О.К. Доповідач ап. інст. Триголов В. М.
У Х В А Л А

07 вересня 2020 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Полтавського апеляційного суду в складі:

головуючого - судді: Триголова В.М.,

суддів: Дорош А.І., Лобова О.А.,

розглянувши клопотання ОСОБА_1 про відвід судді Триголова В.М.

у справі за скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на дії державного виконавця Київського відділу державної виконавчої служби у місті Полтаві Північно-Східного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції,-

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою Київського районного суду м.Полтави від 06 липня 2020 року у задоволенні скарги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - відмовлено.

Не погодившись з вказаним судовим рішенням, його в апеляційному порядку оскаржили ОСОБА_1., ОСОБА_2 .

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи визначено склад колегії суддів для розгляду даної справи, зокрема: головуючим у справі визначено суддю Триголова В.М. (а.с. 106).

Ухвалою апеляційного суду від 18.08.2020 року відкрито апеляційне провадження за поданою апеляційною скаргою, ухвалою суду від 31.08.2020 року справу призначено до розгляду на 07.09.2020 року.

У судовому засіданні 07.09.2020 року ОСОБА_1 подано заяву про відвід судді Триголова В.М. Відвід судді мотивований тим, що в ухвалі суду від 28.08.2020 року щодо несплати судового збору (залишення апеляційної скарги без руху) суддя невірно визначив суму судового збору та не роз`яснив право на подачу доказів про звільнення від його оплати, що викликає сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до п.5 ч.1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частина четверта статті 36 ЦПК України).

Згідно ч.2 ст. 39 ЦПК України з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи.

Частинами 2,3 ст. 40 ЦПК України визначено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Як вбачається із доводів заявленого відводу, обставини на які посилаються заявники є необгрунтованими, не підтвердженими і не можуть бути підставою для задоволення заяви про відвід.

Ухвалою апеляційного суду від 28.08.2020 року у справі №552/2181/20 за позовом ПОКВПТГ «Полтаватеплоенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги теплопостачання, апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху, у зв`язку з несплатою судового збору за подання апеляційної скарги та інших недоліків у змісті апеляційної скарги.

Згідно п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Статтею 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Ухвала судді про залишення апеляційної скарги без руху містить необхідну інформацію, зокрема, щодо недоліків апеляційної скарги, пов`язаних з несплатою судового збору, наведено норми Цивільного процесуального кодексу України та Закону України «Про судовий збір» щодо права скаржника, в разі наявності, надати документи, підтверджуючі обставини для звільнення від сплати збору (ст. 356 ЦПК України), а також щодо розміру судового збору при поданні апеляційних скарг на рішення суду (ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (BELUKHA v. UKRAINE, N 33949/02, § 49 - 52, ЄСПЛ, від 09 листопада 2006 року).

Наведені доводи клопотання про відвід судді Триголова В.М. за своїм змістом зводяться до незгоди з процесуальним рішенням судді, а саме із залишенням апеляційної скарги ОСОБА_1 , яка подана в іншій справі, без руху, і не свідчить про грубе порушення процесуального закону та порушення принципу рівності сторін.

Незгода з процесуальними рішеннями суддів в силу ч.4 ст.36 ЦПК України не може слугувати достатньою підставою для відводу.

Співставивши мотиви заявленого відводу з матеріалами справи у контексті положень ст. 36 ЦПК України, у зв`язку з відсутністю обгрунтованих підстав, передбачених ст.ст. 36, 37, 38 ЦПК України, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 та про відвід судді Триголова В.М. слід відмовити.

Керуючись п.5 ч.1 ст. 36, ст.ст. 39, 40 ЦПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відвід судді Триголова В.М. - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В.М. Триголов

А.І. Дорош

О.А. Лобов