Справа №461/3896/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/заочне/

30 вересня 2020 року Галицький районний суд міста Львова

в складі: головуючого судді Мисько Х.М.,

з участю: секретаря судового засідання Волошин Ю.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Львові, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 ) про стягнення неустойки (пені) за несвоєчасно виплачені аліменти, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за несвоєчасно виплачені аліменти. В обґрунтування позовну вказує на те, що рішенням Галицького районного суду м.Львова від 28.05.2010 року з відповідача стягнуто на утримання дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі ј всіх доходів але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 27.04.2010 року до досягнення нею повноліття. Вказує, що із розрахунку заборгованості по аліментах, складеного державним виконавцем Галицького ВДВС у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) Цвик З.В. від 07.05.2020 року вбачається, що при примусовому виконанні Виконавчого листа №2-1870/10 від 09.06.2010 року, який видано на підставі рішення Галицького районного суду м.Львова від 28.05.2010 року, станом на 07.05.2020 року, відповідач має заборгованість по сплаті аліментів в сумі 128 542,55 грн. Зважаючи на те, що відповідачем не сплачувались аліменти на утримання неповнолітньої дитини, неустойка (пеня) за прострочення сплати аліментів за період з 01.05.2016 року по 12.05.2020 року складає 1 134 061,26 грн. З урахуванням положення ч.1 ст.196 СК України, за яким одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) в розмірі 1% суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені але не більше 100 % заборгованості, позивач просить стягнути в її користь у якості відповідальності платника аліментів за прострочення їх сплати у розмірі загальної суми заборгованості по аліментам станом на 12.05.2020 року, що складає 128 542,55 грн.

Позивач до судового засідання подала заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримує, просить задоволити. Крім того, не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Крім того, не подав до суду відзиву на позов та заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відтак, за згодою позивача, відповідно до ст.280 ЦПК України, суд ухвалив проводити розгляд справи на підставі наявних у ній доказів, у заочному порядку.

Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов слід задовольнити повністю, виходячи із наступного.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що згідно Виконавчого листа від 28.05.2010 року, виданого Галицьким районним судом м.Львова 09.06.2010 року, рішенням Галицького районного суду м.Львова, яке набрало законної сили 08.05.2010 року, вирішено стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в користь ОСОБА_1 , аліменти на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі ј всіх доходів, але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 27.04.2010 року до досягнення нею повноліття.

Згідно розрахунку заборгованості по аліментах, виданого державним виконавцем Галицького ВДВС у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) Цвик З.В. 07.05.2020 року, при примусовому виконанні виконавчого листа №2-1870/10 від 09.06.2010 року, боржнику ОСОБА_2 нарахована заборгованість зі сплати аліментів відповідно до виконавчого документа станом на 07.05.2020 року в сумі 128 542,55 грн.

Відповідно до статті 51 Конституції України та статті 180 СК України батьки зобов`язанні утримувати своїх дітей до досягнення ними повноліття.

Згідно ч.4 ст.155 СК України ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.

За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі (частина третя статті 182 СК України).

Згідно з частиною першою статті 196 СК України у разі виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.

Отже, відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК України.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03.04.2019 року у справі 333/6020/16 відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02.11.2016 року у справі № 6-1554цс16, від 16.03.2016 року у справі № 6-2589цс15, від 0.022016 року у справі № 6-1477цс15, від 16.03.2016 року у справі № 6-300цс16 і дійшла висновку, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та один відсоток.

Обчислюючи розмір неустойки, суд виходить із розміру заборгованості, який був визначений державним виконавцем у розрахунку від 07.05.2020 року та який не спростований відповідачем.

Таким чином, виходячи розрахунку пені та з урахуванням обмеження, встановленого частиною 1 ст.196 СК України з відповідача на користь позивача у зв`язку з несвоєчасною сплатою аліментів підлягає стягненню пеня за період з квітня 2016 року по квітень 2020 року в розмірі 100% заборгованості за цей період, а саме в сумі 128 542,55 грн.

Статтею 141 ЦПК України встановлено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Оскільки позивач звільнена від сплати судового збору під час подання позову, у відповідності до вимог ст.141 ЦПК України він стягується з відповідача на користь держави.

На підставі викладеного, керуючись ст.196 Сімейного Кодексу України, ст.ст.12, 13, 81, 141, 200, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в:

позов задоволити.

Стягнути з ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у розмірі 128 542,55 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 ) на користь ДСА України судовий збір у сумі 840,80 грн.

Заява про перегляд заочного рішення може бути подана відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 30 вересня 2020 року.

Суддя Х.М. Мисько