Ухвала

Іменем України

04 вересня 2020 року

м. Київ

справа № 355/433/19

провадження № 61-12146ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Дундар І. О. (суддя-доповідач), Краснощокова Є. В., Крата В. І., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка підписана представником ОСОБА_2 , на постанову Київського апеляційного суду від 10 червня 2019 року у справі за позовом першого заступника керівника Бориспільської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства, Державного підприємства «Бориспільське лісове господарство» до Баришівської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_1 про визнання недійсним розпорядження та державного акту на право власності на земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2019 року перший заступник керівника Бориспільської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства, Державного підприємства «Бориспільське лісове господарство» звернувся до суду із позовом до Баришівської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_1 про визнання недійсним розпорядження Баришівської районної державної адміністрації від 27 вересня 2012 року № 737 «Про передачу у власність земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва» та визнання недійсним державного акту серії ЯЙ № 262119 від 08 листопада 2012 року на земельну ділянку, площею 2,0 га з кадастровим номером :19:057:0056 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, виданий ОСОБА_1 .

Ухвалою Баришівського районного суду Київської області від 15 січня 2020 року позов першого заступника керівника Бориспільської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства, Державного підприємства "Бориспільське лісове господарство" до Баришівської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_1 про визнання недійсним розпорядження та державного акту на право власності на земельну ділянку залишено без розгляду.

Ухвала суду мотивована тим, що належним чином повідомлений представник Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства та Державного підприємства «Бориспільське лісове господарство» повторно не з`явився в судові засідання, що є підставою для залишення позову без розгляду, заява про розгляд справи за їх відсутності не надходила.

Постановою Київського апеляційного суду від 10 червня 2019 року ухвалу Баришівського районного суду Київської області від 15 січня 2020 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що відповідно до матеріалів справи представник прокуратури брав участь в судовому розгляді справи та підтримав позовні вимоги, а тому неявка до суду органу, який представляє прокуратура, не позбавляє прокурора права підтримувати поданий ним позов.

ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подала 12 серпня 2020 року до Верховного Суду касаційну скаргу, яка підписана представником ОСОБА_2 , на постанову Київського апеляційного суду від 10 червня 2019 року. Посилаючись на порушення судами норм процесуального права, просить скасувати постанову суду апеляційної інстанції і залишити в силі ухвалу суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована тим, що суд апеляційної інстанції дійшов помилкового висновку про те, що відсутня повторність неявки прокурора в судове засідання. Крім того, судом апеляційної інстанції не взято до уваги, що в матеріалах справи відсутні повноваження прокуратури відповідно до статті 62 ЦПК України.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких мотивів.

Згідно частини п`ятої статті 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Судом апеляційної інстанції встановлено, що ухвалою суду першої інстанції від 06 червня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

На стадії судового розгляду по суті судове засідання з розгляду справи призначалось судом першої інстанції на 01 липня 2019 року, з відкладення та оголошенням перерв у судовому засіданні до 25 липня 2019 року, 04 жовтня 2019 року, 31 жовтня 2019 року, 22 листопада 2019 року, 15 січня 2020 року.

В судовому засіданні 01 липня 2019 року, 04 жовтня 2019 року, 31 жовтня 2019 року, 22 листопада 2019 року брав участь представник прокуратури Мамедов Р. А.

04 жовтня 2019 року, 31 жовтня 2019 року в судове засідання також з`явився представник Державного підприємства «Бориспільське лісове господарство» Топоров А. О. , що підтверджується протоколами судових засідань.

Представник прокуратури Мамедов Р. А. брав участь в судовому розгляді справи, підтримав позовні вимоги, а тому неявка до суду органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства, Державного підприємства «Бориспільське лісове господарство» не може свідчити про втрату позивачами інтересу до вирішення спору.

Встановивши, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про залишення позову без розгляду, суд апеляційної інстанції зробив обґрунтований висновок про скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи для продовження розгляду.

Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду як касаційного суду процедура, яка застосовується у Верховному Суді, може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Аналіз змісту касаційної скарги та оскарженого судового рішення свідчить, що правильне застосовування судом апеляційної інстанції норм права є очевидним, а касаційна скарга - необґрунтованою.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України (в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Керуючись статтями 260, 394 ЦПК України (в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року) Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , яка підписана представником ОСОБА_2 , на постанову Київського апеляційного суду від 10 червня 2019 року у справі за позовом першого заступника керівника Бориспільської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства, Державного підприємства «Бориспільське лісове господарство» до Баришівської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_1 про визнання недійсним розпорядження та державного акту на право власності на земельну ділянку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков

В. І. Крат