Справа № 149/2960/19
Провадження №2/149/61/20
Номер рядка звіту 67
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

17.09.2020 року Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Вергелеса В.О.,

за участі секретаря Поліщук Г.О.,

позивача ОСОБА_1 , представника адвоката Поворознюка Б.М.,

відповідача ОСОБА_2 , представника адвоката Мамаєва Д.Ю.,

третьої особи ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмільнику цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - ОСОБА_3 , Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація, як орган опіки та піклування, про усунення перешкод у спілкуванні з онукою, визначення способу участі у вихованні та спілкуванні з онукою,

ВСТАНОВИВ:

26.11.2019 року ОСОБА_1 звернулася до Хмільницького міськрайонного суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - ОСОБА_3 , Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація, як орган опіки та піклування, про усунення перешкод у спілкуванні з онукою, визначення способу участі у вихованні та спілкуванні з онукою ОСОБА_5 .

Позов мотивований тим, що 20.07.2008 року відділом РАЦС по м. Хмільнику Хмільницького міськрайонного управління юстиції Вінницької області Шевчук О.В. зареєстрував шлюб з дочкою позивача ОСОБА_6 , від якого ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилась дочка ОСОБА_5 .

Дочка позивача ОСОБА_7 постійно проживала в м. Києві, працювала лікарем у військовому госпіталі та в травні 2018 року захворіла на лейкоз крові, після чого знаходилась на стаціонарному лікуванні у військовому госпіталі в м. Києві. В той час онукою опікувалась позивач, доглядала її, виховувала.

ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Києві дочка позивача ОСОБА_7 померла. Після смерті дочки, відповідач ОСОБА_4 перестав надавати можливість позивачці бачитись та спілкуватись з онукою, зокрема подав до ліцею № 303, де навчається онука, заяву, якою заборонив іншим особам, окрім його матері спілкуватись, забирати дитину із ліцею. Також не дозволяє спілкуватись з дитиною вдома.

Батько дитини ОСОБА_2 працює та проживає в м. Запоріжжі, та за характером своєї роботи часто їздить у відрядження по Україні. Онука ОСОБА_8 проживає з ОСОБА_4 , матір`ю ОСОБА_2 , яка постійно їздить в м. Київ з с. Уланів Хмільницького району, і яка також не дозволяє бачитись з онукою, спілкуватись з нею.

Позивачка ОСОБА_1 з чоловіком звертались до адміністрації ліцею, служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, однак за вирішення даного спору їм порадили звернутись до суду.

За таких обставин позивачка просить зобов`язати відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_4 не чинити перешкод у спілкуванні та вихованні онуки та встановити способи участі у спілкуванні та вихованні онуки шляхом надання: побачень з 10:00 години до 16:00 години у кожну першу та третю суботу місця по місцю проживання онуки без присутності батька чи інших сторонніх осіб; побачення по місцю проживання позивачки 7 січня (Різдво Христове), 1 та 2 травня (День праці); спільний відпочинок в період з 01 по 20 липня кожного року по місцю проживання позивачки.

Ухвалою суду від 10.12.2019 року у даній справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. Відповідачу визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву. Третій особі встановлено п`ятиденний строк з дня отримання позову або відзиву для подання пояснень на підтримку або заперечення проти позову.

Ухвалою Хмільницького міськрайонного суду від 06.04.2020 року Дарницьку районну в м. Києві державну адміністрацію як орган опіки та піклування зобов"язано надати висновок про визначення участі баби ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з онукою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ,

Ухвалою суду від 10.07.2020 року закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивачка ОСОБА_1 , представник позивача адвокат Поворознюк Б.М. в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити з підстав наведених у позовній заяві.

В судовому засіданні позивачка ОСОБА_1 також пояснила, що за життя її доньки ОСОБА_7 і до її хвороби у травні 2018 року, донька та зять ОСОБА_2 разом з онукою ОСОБА_5 , коли приїздили до с. Уланів, завжди зупинялися і жили у її будинку. До вересня 2018 року зять був зареєстрований у належному їй будинку. Під час хвороби доньки і до дня її смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 , онука ОСОБА_5 була на її утриманні та вихованні. Через певний час після смерті доньки, батько онуки ОСОБА_2 почав перешкоджати їй та її чоловікові ОСОБА_3 - дідові онуки, у спілкуванні з дитиною. Він, та його мама ОСОБА_4 , перестали допускати її до квартири, де жила онука. Під час спілкування з онукою у ліцеї у присутності ОСОБА_9 , онука ставилася до неї насторожено, злякано, ніби боялася її і боялася спілкування з нею. Також ОСОБА_2 звернувся до директора ліцею де навчалася онука з заявою, якою заборонив їй у спілкуванні з онукою та у можливості бачитися з нею. У зв"язку з чим вона вимушена була звернутися до служби у справах дітей за захистом своїх інтересів та інтересів дитини. За результатами розгляду її заяви, їй рекомендували звернутися до суду.

Відповідач ОСОБА_2 , представник відповідача адвокат Мамаєв Д.Ю. відзив на позов не подали, в судовому засіданні проти позову заперечували. Проте в судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 та представник заявили, що якщо суд визначить участь позивача ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з онукою ОСОБА_5 на умовах та за графіком визначеним у висновку Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації від 28.07.2020 року, то вони з цим будуть згодні.

Також відповідач ОСОБА_2 пояснив, що він не забороняв ОСОБА_1 у спілкуванні з дитиною. Він звернувся до директора ліцею з завою лише про те, щоб дочці не перешкоджали навчатися і щоб її не відволікали від навчання під час навчального процесу. Позивачка не довела, що він перешкоджає їй у спілкуванні з онукою.

Третя особа ОСОБА_3 пояснив, що за життя його доньки ОСОБА_7 і до її хвороби у травні 2018 року, донька та зять ОСОБА_2 разом з онукою ОСОБА_5 , коли приїзжали до с. Уланів, завжди зупинялися і жили у них. Під час хвороби доньки і до дня їх смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 , онука ОСОБА_5 була на їх з ОСОБА_1 утриманні та вихованні. Потім батько онуки ОСОБА_2 почав перешкоджати їм бачитися з онукою.

Представник третьої особи - Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації в судове засідання не з`явився, про дату час та місце судового засіданні повідомлений належним чином.

Свідок ОСОБА_9 пояснила, що вона працює вчителем географії ліцею № 303 м. Києва де навчається дитина ОСОБА_5 . З березня 2020 року проживає однією сім"єю з ОСОБА_2 . Їй відомо, що у вересні 2019 року ОСОБА_2 звернувся до адміністрації ліцею з проханням, щоб інші особи, в тому числі і ОСОБА_1 , не перешкоджали учбовому процесу - навчанню його доньки ОСОБА_5 . На її думку, ОСОБА_1 ніхто не перешкоджав бачитися з онукою поза школою. ОСОБА_1 кілька раз з"являлася в ліцей під час шкільних занять та вимагала побачень з онукою. Вона за дорученням адміністрації, на той час як вчитель-психолог ліцею, супроводжувала дитину і була під час побачень ОСОБА_1 з дитиною. Це було кілька раз - мабуть три рази. На даний час вихованням дитини займається батько ОСОБА_2 та вона.

Судом встановлено наступні факти, обставини та відповідні їм правовідносини.

Як вбачається з свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , батьками ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є ОСОБА_3 та ОСОБА_1 (а.с.6, т.1)

З свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 вбачається, що ОСОБА_2 та ОСОБА_7 ( ОСОБА_10 ), 20.07.2008 року зареєстрували шлюб (а.с.7, т.1).

З свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 вбачається, що ОСОБА_2 та ОСОБА_7 є батьками малолітньої дитини ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.9, т.1).

Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_7 (а.с.8, т.1).

Відповідно до довідки Уланівської сільської ради Хмільницького району № 3956 від 30.10.2019 року, характеристик Уланівської сільської ради № 3955, № 3954 від 30.10.2019 року, ОСОБА_1 , ОСОБА_3 зареєстровані та проживають в АДРЕСА_1 , за час проживання на території сільської ради характеризуються позитивно (а.с.14,15,16, т.1).

З акту обстеження житлово-комунальних умов складеного комісією Уланівської сільської ради Хмільницького району від 30.10.2019 року вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 проживають в приватному будинку загальною площею 88 кв.м., житловою площею 60 кв.м., який має чотири кімнати. Будинок опалюється природним газом, є централізоване водопостачання, присадибна земельні ділянка - 0,32 га., умови проживання сім`ї ОСОБА_10 добрі (а.с.17, т.1).

Як вбачається з копії домової книги для прописки громадян, які проживають у буд. АДРЕСА_1 , в даному житловому будинку, окрім ОСОБА_3 , ОСОБА_1 були зареєстровані: ОСОБА_7 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 (а.с.23-26, т.1).

20.08.2019 року ОСОБА_1 звернулася до служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації з заявою про забезпечення її права на виховання та спілкування з онукою ОСОБА_5 , батько якої ОСОБА_2 перешкоджає їй у цьому, що підтверджується копією листа від 20.08.2019 року (а.с.10, т.1)

Як вбачається з листа служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві Державної адміністрації № 101/46-С-1272-348 від 27.09.2019 року, служба розглянула заяув ОСОБА_1 від 20.08.2019 року щодо перешкоджання у здійсненні права на виховання онуки з боку батька дитини ОСОБА_2 , за результатами якої рекомендували ОСОБА_1 звернутись до суду (а.с.11, т.1).

27.09.2019 року ОСОБА_2 звернувся до адміністрації ліцею № 3 м. Києва за заявою наступного змісту: "Я, ОСОБА_2 , дозволяю забирати дитину ОСОБА_5 , ученицю 1Г класу крім мене, моїй мамі ОСОБА_4 (бабуся ОСОБА_11 ) після закінчення навчального процесу. Нікому окрім вказаних в даній заяві осіб дозволу на спілкування з дитиною не надаю (а.с.12,13, т.1).

На виконання ухвали Хмільницького міськрайонного суду від 06.04.2020 року Дарницькою районною в м. Києві державною адміністрацією, як органом опіки та піклування. 28.07.2020 року надано висновок № 101-5894/02 про визначення участі баби ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з онукою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яким визначено участь баби ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з онукою ОСОБА_5 за наступним графіком: протягом перших шести місяців у присутності батька: - перша, третя субота місяця з 10:00 години до 15:00 години за місцем проживання дитини; у подальшому без присутності батька: - перша, третя субота місяця з 10:00 години до 15:00 години за місцем проживання дитини; протягом 15 днів у літній період - спільний відпочинок бабусі з онукою за місцем проживання бабусі (за домовленістю з батьком), після карантинних заходів.

З метою уникнення конфліктних ситуацій між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 : зобов`язати бабу ОСОБА_12 дотримуватись режиму харчування, лікування, розвитку та відпочинку дитини, не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно батька дитини ОСОБА_2 ; зобов`язати ОСОБА_2 не перешкоджати бабі ОСОБА_1 брати участь у вихованні онуки та спілкуванні з дитиною, не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно ОСОБА_1 (а.с.26-27,т. 2).

Суд, заслухавши пояснення позивачки ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 , третьої особи ОСОБА_3 , допитавши свідка ОСОБА_9 , дослідивши письмові докази у справі та оцінивши їх з точки зору належності, допустимості та достовірності, а також достатності для прийняття відповідного процесуального рішення, прийшов до висновків, що між сторонами у справі ОСОБА_13 та ОСОБА_2 існують неприязні відносини і що відповідач ОСОБА_2 та позивач ОСОБА_1 не можуть дійти згоди щодо участі ОСОБА_1 у вихованнні мололітньої онуки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Таким чином, оскільки неприязні відносини між сторонами справи ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перешкоджають їм дійти згоди у питанні спілкування баби ОСОБА_1 з онукою ОСОБА_5 і діяти при цьому виключно в інтересах дитини, наявні підстави для вирішення даного спору в судовому порядку.

Підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім`ї та родичів визначено нормами СК України.

Згідно частини 2 статті 1 СК України, регулювання сімейних відносин здійснюється з метою: зміцнення сім`ї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб; утвердження почуття обов`язку перед батьками, дітьми та іншими членами сім`ї; побудови сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки; забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку.

Відповідно до статті 7 СК України, сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї, кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.

Відповідно до положень статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні.

Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків.

Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Отже законодавством України закріплено право позивача ОСОБА_1 , як баби малолітньої дитини ОСОБА_5 , на спілкування з нею та право брати участь у її вихованні.

Конвенція про права дитини від 20.11.1989, ратифікована постановою Верховної Ради України № 789-ХІІ від 27.02.1991 року, визначає, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Такі ж рекомендації містяться і в Декларації прав дитини, прийнятій Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року.

Стаття 18 Декларації проголошує, що батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини, а найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Європейський суд з прав людини у низці своїх рішень (зокрема у справах "Хокканен проти Фінляндії", "Фуска проти Румунії") наголосив, що при визначенні основних інтересів дитини в кожному конкретному випадку необхідно враховувати, що у якнайкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною, та забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним.

Європейський суд з прав людини зауважує, що оцінка загальної пропорційності будь-якого вжитого заходу, що може спричинити розрив сімейних зв`язків, вимагатиме від судів ретельної оцінки низки факторів та залежно від обставин відповідної справи вони можуть відрізнятися. Проте необхідно пам`ятати, що основні інтереси дитини є надзвичайно важливими. При визначенні основних інтересів дитини у кожному конкретному випадку необхідно враховувати дві умови: по-перше, у якнайкращих інтересах дитини буде збереження її зав`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним (MAMCHUR v. UKRAINE, № 10383/09, § 100, ЄСПЛ, від 16 липня 2015 року).

За приписом статті 263 СК України спір щодо участі баби, діда вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

Даною нормою передбачено, що суд визначає способи участі баби, діда у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

Під час вирішення спору щодо їх участі у вихованні дитини береться до уваги ставлення їх виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 , а також третя особа ОСОБА_3 - дід ОСОБА_5 , позитивно характеризуються за місцем проживання, мають у власності житловий будинок де створено нормальні умови проживання як для дорослих, так і для дітей, мають достатній дохід, люблять свою онуку і бажають приймати активну участь у її вихованні.

Доказів застосування позивачкою ОСОБА_1 та третьою особою ОСОБА_3 щодо онуки фізичних покарань, наявності психічних розладів, шкідливих звичок, які б перешкоджали нормальному вихованню онуки, чи інших компрометуючих відомостей про їх особи, суду не надано.

Як вбачається з висновок № 101-5894/02 Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації як органу опіки та піклування від 28.07.2020 року, батько дитини ОСОБА_2 згоду на з"ясування думки дитини на засіданні комісії не надав, у зв`язку з чим не вдалося з`ясувати думку дитини щодо предмета спору. В той же час, жодних доказів, які б свідчили про усвідомлене небажання дитини бачитись з бабою та дідом, суду не надано.

Отже, на підставі оцінки сукупності досліджених доказів і пояснень сторін в судовому засіданні, суд дійшов до переконання, що незважаючи на складні та навіть неприязні стосунки між сторонами, регулярне спілкування позивачки з онукою не лише не перешкоджатиме її нормальному розвитку і вихованню, а і буде сприяти цьому, оскільки роль родичів старшого покоління у вихованні дітей є надзвичайно важливою. Відсутність діда та баби з боку матері в житті дитини не відповідає її інтересам.

Зважаючи на викладене, суд приймає до уваги в цілому висновок № 101-5894/02 Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації як органу опіки та піклування від 28.07.2020 року і покладає його в основу судового рішення у справі щодо доцільності встановлення позивачці графіку спілкування з онукою як такого, що в цілому відповідає інтересам дитини, проте з певним уточненням.

Так суд вважає, що з урахуванням того, що за життя матері дитини ОСОБА_7 між дитиною ОСОБА_5 та бабою ОСОБА_1 склалися дійсно родинні довірливі стосунки, що на протязі значного часу дитина ОСОБА_5 проживала в сім"ї ОСОБА_1 за місцем її проживання в с. Уланів Хмільницького району, що дитина у певний період часу перебувала на вихованні та утриманні ОСОБА_1 та її чоловіка ОСОБА_3 - зокрема під час хвороби ОСОБА_7 і до дня її смерті - з травня 2018 року до травня 2019 року, часу у три місяці спілкування онуки ОСОБА_5 з бабою ОСОБА_1 (шість спілкувань) у присутності батька ОСОБА_2 , буде достатньо для повного відновлення довіри та родинних почуттів дитини до баби ОСОБА_1 .

На думку суду такий графік відповідає найкращому забезпеченню інтересів дитини, оскільки при регулярних зустрічах впродовж трьох місяців дитина подолає емоційне відчуження і погодиться на більш тривале перебування з позивачкою в подальшому.

Ураховуючи згоду відповідача ОСОБА_2 висловлену під час судового засідання на участь позивача ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з онукою ОСОБА_5 на умовах та за графіком визначеним у висновку Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації від 28.07.2020 року, то суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог в частині зобов`язання відповідачів не чинити позивачці перешкоди у спілкуванні з онукою ОСОБА_5 .

Разом з тим, суд вважає за необхідне у судовому рішенні роз"яснити сторонам у справі, що вони не вправі діяти всупереч інтересам дитини, зокрема ОСОБА_2 у майбутньому не вправі перешкоджати бабі ОСОБА_1 брати участь у вихованні онуки та у спілкуванні з нею, не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно ОСОБА_1 та членів її сім"ї, а ОСОБА_1 зобов"язана дотримуватися режиму харчування, лікування, розвитку та відпочинку дитини, а також не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно батька дитини ОСОБА_2 та членів його сім"ї.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача підлягає стягненню документально підтверджений розмір судових витрат в сумі 768,40 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 1,7,159,257,263 СК України, 141, 263-265, статтями 2,12,13,76-81,258,259,263-265,353-355 ЦПК України, суд,_

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково.

Встановити способи участі ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні онуки ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 , шляхом надання:

- побачень за наступним графіком:

перша, третя субота місяця з 10 до 15 години за місцем проживання дитини - протягом перших 3-х місяців у присутності батька ОСОБА_2 , у подальшому без присутності батька;

- спільного відпочинку ОСОБА_1 з онукою ОСОБА_5 протягом 15 днів у літній період року за місцем проживання баби ОСОБА_1 , за домовленістю з батьком щодо конкретного періоду часу спільного відпочинку. У випадку діючих карантинних обмежень - з дотриманням таких обмежень.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 768,40 гривень.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення, з урахуванням положень частини 3 розділу ХІІ "Прикінцеві положення" ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 , місце проживання - АДРЕСА_2 , РНОКПП - НОМЕР_5 ;

відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання - АДРЕСА_3 ;

відповідач: ОСОБА_4 , місце реєстрації та проживання - АДРЕСА_4 ;

третя особа: ОСОБА_3 , місце проживання - АДРЕСА_2 , РНОКПП - НОМЕР_6 ;

третя особа: Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація, місце знаходження - 02096, вул. Ялтинська, 14, м. Київ.

Суддя Вергелес В. О.