05.10.2020 Справа № 756/7797/19
Провадження № 2/756/1324/20
Справа № 756/7797/19
У х в а л а

5 жовтня 2020 року Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Жука М.В.,

при секретарі Шершньові В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , третя особа Оболонський районний відділ державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління у місті Києві, про звільнення майна з-під арешту,

в с т а н о в и в:

У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом АТ «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , третя особа Оболонський районний відділ державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління у місті Києві, про звільнення майна з-під арешту.

У судове засідання сторони не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки представник позивача не повідомив, від відповідача ОСОБА_1 надійшла заява про відкладення розгляду справи.

Перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду, виходячи з наступного.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

Пунктом 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України установлено, що днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно із ч. 5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд (зокрема, рішення Європейського суду з прав людини в справах "Пономарьов проти України" та "Мушта проти України"), сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З матеріалів справи вбачається, що у призначене на 01.06.2020 року судове засідання представник позивача АТ «Альфа-Банк»не прибув, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином про, що свідчить його розписка.

У наступне судове засідання, що призначене на 05.10.2020 року на 10.00 представник позивача АТ «Альфа-Банк»повторно не прибув, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, що підтверджується зворотнім повідомленням про вручення 23.09.2020 року поштового відправлення, яким направлялась судова повістка.

Заяв про розгляд справи у відсутність представника позивача АТ «Альфа-Банк»чи відкладення судових засідань до суду від нього не надходило.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи, що представник позивача АТ «Альфа-Банк» у судове засідання повторно не прибув, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, заяв про розгляд справи у його відсутність чи відкладення судових засідань не подавав, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 44, 128, 131, 257, 260, 261 та 354 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , третя особа Оболонський районний відділ державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління у місті Києві, про звільнення майна з-під арешт- залишити без розгляду.

Роз`яснити, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя