Справа № 635/2394/19
Провадження № 2/635/1929/2020
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
06 жовтня 2020 року смт. Покотилівка
Харківський районний суд Харківської області у складі:
головуючого судді - Савченка Д.М.,
секретар судового засідання - Письменна В.М.,
учасники справи: позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів, -
Позивачем надано письмові пояснення, в яких остання зазначає, що частина коштів, які перераховані відповідачем на користь позивача були в рахунок сплати заборгованості за іншою розпискою від 29.03.2014 та інших заборгованостей. З квітня 2017 по жовтень 2018 відповідач повернула позивачу 8200 грн, що також підтверджується розрахунком за підписом позивача.
ОСОБА_2 також надала суду письмові пояснення, в яких зауважила, що позовна заява не містить вимог про стягнення боргу за розпискою від 29.03.2014. Насправді 27.01.2017 позивач змусила відповідача переписати розписку від 29.03.2014, оскільки минуло 3 роки. Позивач запевнила позивача, що попередню розписку вона знищила. Також позивач посилається на квитанції, які не увійшли у акт звірки, надаючи при цьому акт звірки, який подано раніше відповідачем.
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 08.04.2019 відкрито провадження у справі, розгляд справи суд вирішив проводити у порядку спрощеного провадження.
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 17.09.2019 справу прийнято до провадження судді Савченка Д.М.
Позивач у судове засідання не з`явився, повідомлявся своєчасно і належним чином, надав суду заяву, в якій позовну заяву підтримав, справу просив розглядати без його участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач в судове засідання 06.10.2020 не з`явився, повідомлявся своєчасно і належним чином, причини неявки суду не повідомив. В судове засідання, що призначалось на 28.08.2020 надав телефонограму, в якій просив відкласти розгляд справи у зв`язку з хворобою. Водночас, відповідач не надав відомостей, які б підтвердити перебування відповідача на лікарняному, а тому суд не визнає повторну неявку відповідача в судове засідання поважною.
Інших заяв та клопотань від сторін не надійшло.
Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України суд ухвалює заочне рішення.
Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.
Отримання грошових коштів не спростовується відповідачем.
Також позивачем надано розрахунок відсотків за обліковою ставкою НБУ, 3% річних, та індексу інфляції, з яким погоджується суд, що складається з:
7569 грн. 55 коп. - сума втрат від інфляції за січень 2017-березень 2019;
2510 грн. 97 коп. -сума 3% річних за період з 27.01.2017-27.03.2019.
Суд критично ставиться до наданих відповідачем квитанцій про перерахування коштів, оскільки останні не містять призначення платежу та інших даних, які б свідчили про сплату коштів саме за розпискою від 27.01.2017.
На час розгляду справи судом відповідачем не надано інших даних, що свідчать про погашення заборгованості та про причини несвоєчасного погашення заборгованості за розпискою.
Відповідно до ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.
Згідно з ч.2 ст.1049 ЦК України на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.
Відповідно до ч.1 ст.1049 ЦК України якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором.
Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства (ст. 526 ЦК України).
Згідно ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ч.3 ст.1049 ЦК України позика вважається повернутою в момент передання позикодавцеві речей, визначених родовими ознаками, або зарахування грошової суми, що позичалася, на його банківський рахунок.
18.09.2013 року у справі №6-63 цс 13 Верховний Суд України зробив правовий висновок про те, що письмова форма договору позики внаслідок його реального характеру є доказом не лише факту укладення договору, але й факту передачі грошової суми позичальнику. За своєю суттю розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який видається боржником кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання боржником від кредитора певної грошової суми або речей.
За правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 08 червня 2016 року (справа № 6-1103цс16), письмова форма договору позики внаслідок його реального характеру є доказом не лише факту укладення договору, а й передачі грошової суми позичальнику.
Крім того, суду не надано беззаперечних, належних та допустимих доказів, які свідчать про наявність підстав звільнення відповідача від відповідальності за порушення зобов`язання, відповідно до ст. 617 ЦК України.
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 768,40 гривні.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 12, 81, 141, 247, 263-265, 280-283 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів - задовольнити повністю.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст.ст.284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Харківський районний суд Харківської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання (реєстрації): АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання (перебування): АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .
Суддя Д.М. Савченко