Провадження №2-о/521/253/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2020 року

Малиновський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді - Бобуйка І.А.,

секретаря судового засідання - Кушнірука О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Одесі справу окремого провадження за заявою ОСОБА_1 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), заінтересована особа: ОСОБА_2 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) про встановлення факту родинних відносин, -

ВСТАНОВИВ:

03.09.2020 року заявник звернуся до суду із заявою, в якій просив суд встановити факт родинних відносин, а саме той факт, що ОСОБА_1 є рідним сином ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на такі обставини.

Згідно заяви, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати заявника - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується актовим записом про смерть № 9816 від 23.09.2019 р.Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на майно, яка складається з частки в квартирі під номером АДРЕСА_2 . Крім заявника є інші спадкоємці: батько заявника - ОСОБА_2 та сестра заявника - ОСОБА_4 , яка не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом.

Заявник звернувся з відповідною заявою до Малиновської державної нотаріальної контори у місті Одеса.Однак, нотаріусом було встановлено, що в наданих заявником документах які підтверджують родинні відносини з матір`ю є розбіжності, а саме: у паспорті громадянина України прізвище матері заявника записано: ОСОБА_3 , в актовому запису про смерть № 9816 від 23.09.2019 р., зазначено прізвище матері як: ОСОБА_3 , а в паспорті заявника та в картці фізичної особи-платника податків заявник записаний як ОСОБА_1 , тобто наявні розбіжності у написанні прізвищі « ОСОБА_5 », а у матері - « ОСОБА_6 », які сталися внаслідок неточного перекладу прізвища з російської на українську мови, що фактично і привело до цих розбіжностей.

Вказані обставини змушують заявника у судовому порядку встановлювати факт родиннихвідносин з його матір`ю, а отже, заявник звернувся до суду з відповідною заявою.

В судове засідання заявник не з`явився, однак надав суду заяви, в якій заявлені вимоги підтримував в повному обсязі та просив розглядати справу без його участі.

Заінтересована особа - ОСОБА_2 , в судове засідання не з`явився, однак надав суду заяви, в якій заявлені вимоги підтримував в повному обсязі та просив розглядати справу без його участі

Дослідивши всі матеріали справи, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити із задоволенням заяви з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що здійснено актовий запис про смерть № 9816 від 23.09.2019 р., що підтверджується витягом №60995569 від 21.07.2020 року, сформованого державним нотаріусом Малиновської державної нотаріальної контори у місті Одеса Дудіною І.Д.

Після смерті матері заявника - ОСОБА_3 відкрилась спадщина на майно, яка складається з частки в квартирі під номером АДРЕСА_2 . Крім заявника є інші спадкоємці: батько - ОСОБА_2 та сестра заявника - ОСОБА_4 , яка не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом.

З метою отримання належної частки спадкового майна, що належала матері заявника на момент смерті, заявник звернувся з відповідною заявою до Малиновської державної нотаріальної контори у місті Одеса. Однак, нотаріусом було встановлено, що в наданих заявником документах які підтверджують родинні відносини з матір`ю є розбіжності, а саме, у паспорті громадянина України прізвище матері пишеться як: ОСОБА_3 , в актовому запису про смерть № 9816 від 23.09.2019 р зазначено прізвище матері як: ОСОБА_3 , а в паспорті заявника та в картці фізичної особи-платника податків заявник записаний як ОСОБА_1 , тобто наявні розбіжності у прізвищі заявника - « ОСОБА_5 », а у матері - « ОСОБА_6 », які сталися внаслідок невірного перекладу з російської на українську мови, що фактично і привело до цих розбіжностей.На підставі вищезазначених розбіжностей нотаріусом було запропоновано для заявника звернутися до суду для підтвердження факту знаходження у родинних відносинах з померлою та надано відповідь на звернення від 21.08.2020 р.

Судом встановлено, що заявник є сином померлої ОСОБА_3 , про що свідчить свідоцтво про народження заявника від 06.05.1970 року, актовий запис №887, серія НОМЕР_1 , де в графі «батьки», російською мовою зазначено: батько - " ОСОБА_7 ", матір - " ОСОБА_3 ".

Також, судом встановлено, що у свідоцтві про право власності на житло № НОМЕР_2 від 15 липня 1997 року, зазначено російською мовою, що на праві спільної часткової власності квартира, яка знаходиться в АДРЕСА_3 , належить: " ОСОБА_7 и членам его семьи - ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ".

Відповідно до статті 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про:

1) обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи;

2) надання неповнолітній особі повної цивільної дієздатності;

3) визнання фізичної особи безвісно відсутньою чи оголошення її померлою;

4) усиновлення;

5) встановлення фактів, що мають юридичне значення;

6) відновлення прав на втрачені цінні папери на пред`явника та векселі;

7) передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність;

8) визнання спадщини відумерлою;

9) надання особі психіатричної допомоги в примусовому порядку;

10) примусову госпіталізацію до протитуберкульозного закладу;

11) розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб.

У порядку окремого провадження розглядаються також справи про надання права на шлюб, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі, про встановлення режиму окремого проживання за заявою подружжя та інші справи у випадках, встановлених законом.

У випадках, встановлених пунктами 1, 3, 4, 9, 10 частини другої цієї статті, розгляд справ проводиться судом у складі одного судді і двох присяжних.

Згідно ст. 294 ЦПК України під час розгляду справ окремого провадження суд зобов`язаний роз`яснити учасникам справи їхні права та обов`язки, сприяти у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних або юридичних осіб, вживати заходів щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи. З метою з`ясування обставин справи суд може за власною ініціативою витребувати необхідні докази. Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб. Справа про розірвання шлюбу за заявою особи, засудженої до позбавлення волі, може бути розглянута судом за участю представника такої особи. Справи окремого провадження не можуть бути передані на розгляд третейського суду і не можуть бути закриті у зв`язку з укладенням мирової угоди. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах. При ухваленні судом рішення судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом. У рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.

Звертаючись до Правил українського правопису прізвищ, суд зазначає наступне.

«Правопис слов`янських прізвищ та імен. Основні правила правопису прізвищ та імен інших слов`янських народів:

Російську літеру и передаємо:

а) літерою і на початку слова та після приголосних (крім шиплячих і ц): ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ; ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_66, ОСОБА_67, ОСОБА_17 ;

б) літерою ї після голосного й при роздільній вимові після приголосних (після ь та апострофа): ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 ;

в) літерою и:

1) після ж, ч, ш, щ і ц перед приголосним: ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , але ОСОБА_30 (перед голосним);

2) у прізвищах, утворених від імен та загальних назв, спільних для української та російської мов з однаковим або дуже подібним звуковим оформленням, які в українській мові пишемо через и: ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 , ОСОБА_49 , але ОСОБА_50 , ОСОБА_51 , ОСОБА_52 тощо, вихідними для яких є імена, відмінні від українських; ОСОБА_53 , ОСОБА_54 ; ОСОБА_55 , оскільки в українській мові ім`я ОСОБА_55 також пишемо через і;

3) у префіксі при: ОСОБА_56 , ОСОБА_57 , ОСОБА_58 ;

4) у суфіксах -ик, -ич, -иц, ищ-: ОСОБА_59 , ОСОБА_60 , ОСОБА_61 , ОСОБА_62 ; ОСОБА_63 , ОСОБА_64 ; ОСОБА_65 , ОСОБА_68; ОСОБА_69, ОСОБА_70.»

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 31 травня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» було дано роз`яснення що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, якій посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Згідно пункту 1 статті 315 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно п. 7 Постанови Верховного Суду України від 31.01.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

Згідно з п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановленняфактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 01 січня 2004 року тощо.

Аналогічна позиція була висловлена також і Верховним Судом в Постанові від 07.11.2018 у справі № 336/709/18-ц.

Таким чином, вищенаведене дає підстави стверджувати, що заявник - ОСОБА_8 є сином ОСОБА_3 , а розбіжність в одній літері прізвища матері заявника « ОСОБА_5 » та « ОСОБА_6 » у документах виникли під час перекладу прізвища з російської на українську мову.

Судом роз`яснюється, що це рішення є достатнім документом для підтвердження юридичного факту, про встановлення якого просив заявник, та не потребує вчинення додаткових дій щодо його виконання.

Керуючись ст. ст. 206, 315, 319, 354 ЦПК України, СУД -

В И Р І Ш И В :

Заяву ОСОБА_1 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ), заінтересована особа: ОСОБА_2 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт того, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН: НОМЕР_3 , паспорт серії НОМЕР_4 , виданий Приморським РВ УМВС України в Одеській області від 23.02.1996 року.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СУ Д Д Я: І.А. Бобуйок