Справа № 537/3465/20
провадження №2/537/973/2020
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.10.2020 року м. Кременчук

Суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області Мурашова Н.В., розглянувши позовну заяву позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до відповідача ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

Через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» до суду надійшов позов від позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до відповідача ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , який зареєстрований 10.08.1983 року в Палаці шлюбів Кременчуцького міськвиконкому, актовий запис №682. Позов підписаний ОСОБА_1 .

Ознайомившись із матеріалами позову, суддя встановив наступне.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Під час вирішення питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 4, 8 ст. 14 ЦПК України, у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

У п.п. 15 п. 1 Розділу XIII "Перехідні положення" ЦПК України, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно з п.п. 15.1 п. 1 розділу ХІІІ "Перехідні положення" ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

У п.п. 15.3 п. 1 розділу ХІІІ "Перехідні положення" ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної систем розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.

01.03.2019 року Державна судова адміністрація України оприлюднила повідомлення про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» 1 грудня 2018 року № 229 (6984) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: «Відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 №624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомляє про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№229 (6984) від 01.12.2018). Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи буде повідомлено додатково. Водночас, здійснення тестового режиму експлуатації ЄСІТС продовжується у складі наступних підсистем (модулів):

- Єдиний контакт-центр судової влади України;

- Єдина підсистема управління фінансово-господарськими процесами;

- Офіційна електронна адреса (Електронний кабінет);

- Офіційний веб-портал «Судова влада України»;

- Єдиний державний реєстр судових рішень;

- Електронний суд;

- Автоматизований розподіл;

- Судова статистика».

Тобто, станом на 01.10.2020 року функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи не розпочато.

Відповідно до наказу ДСА України від 22.12.2018 р. № 628 "Про проведення тестування підсистеми "Електронний суд" у місцевих та апеляційних судах", з 22.12.2018 р. у всіх місцевих та апеляційних судах розпочалась експлуатація підсистеми "Електронний суд" в тестовому режимі. Пунктом другим цього наказу передбачено, що у частині функціонування підсистеми "Електронний суд" судам у ході її експлуатації в тестовому режимі необхідно керуватися вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30.

Таким чином, суд зазначає, що на теперішній час підсистема "Електронний суд" працює лише в тестовому режимі, та не передбачає технічної можливості суду здійснювати розгляд даної справи в електронній формі, а тому позивачам необхідно надсилати на адресу суду позовні заяви та додані до них документи в паперовій формі.

В ст. 175 ЦПК України встановлено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити: … 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; … 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

В ст. 21 СК України наведено поняття шлюбу. Так, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Як вбачається з матеріалів справи, позовна заява про розірвання шлюбу подана позивачем с чоловічим ім`ям ОСОБА_1 та позивачем с жіночим ім`ям ОСОБА_2 до відповідача с чоловічим ім`ям ОСОБА_3 .

Проте в обґрунтування наведеного складу учасників справи, позивач с чоловічим ім`ям ОСОБА_1 не виклав обставини, якими обґрунтовує свої позовні вимоги до відповідача с чоловічим ім`ям ОСОБА_3 в позові, предметом якого є розірвання шлюбу.

При цьому зі змісту позову вбачається, що позивач ОСОБА_1 та позивач ОСОБА_2 в позові до відповідача ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, просили розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , який зареєстрований 10.08.1983 року в Палаці шлюбів Кременчуцького міськвиконкому, актовий запис №682. Позов підписаний позивачем адвокатом Гудименко В.Г.

Відповідно до ч.2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно зі ст.14 СК України, сімейні права є такими, що тісно пов`язані з особою, а тому не можуть бути передані іншій особі.

Частиною 1 ст. 110 СК України передбачено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Отже, право на пред`явлення позову про розірвання шлюбу має лише один з подружжя та волевиявлення особи, щодо розірвання шлюбу є її індивідуальним бажанням, яке залежить від обставин, що склалися під час спільного проживання у шлюбі. Тобто, право на подачу позову про розірвання шлюбу є особистим правом подружжя та не підлягає передорученню.

В постанові Пленуму ВСУ №11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що сімейне законодавство не передбачає можливості розірвання шлюбу представником одного з подружжя або їх обох за довіреністю останніх, а правила ЦК про представництво, довіреність і доручення на ці правовідносини не поширюються.

Таким чином, при зверненні до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, вона має бути підписана особисто позивачем ОСОБА_2 , яка діє від свого імені.

Відповідно до ч.4 ст.62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

За приписами ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги.

Згідно з п.13 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2012 N 36, ордер, що видається адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням, обов`язково має містити підпис адвоката, який надає правову допомогу на підставі цього ордера, та підпис керівника адвокатського бюро, адвокатського об`єднання і скріплений печаткою юридичної особи.

Проте доданий до позовної заяви ордер не містить відтиск печатки адвокатського об`єднання.

Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені Положенням (п.4 Положення).

Відповідно до пункту 15 Положення, ордер повинен містити, зокрема, назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності, відповідно до статті 19 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

На підтвердження повноважень адвоката Гудименка В.Г. на представництво в суді до позову додана копія ордеру від 17.09.2020 року серії АЕ №1032908, виданого Адвокатським об`єднанням «Гудименко та партнери» із зазначенням в ордері у графі «Назва органу, в якому надається правова допомога» - «у судах загальної юрисдикції в першій, апеляційній та касаційній інстанціях».

Водночас, ордер не містить відомостей на підтвердження повноважень адвоката Гудименка В.Г. на представництво інтересів ОСОБА_2 у справі про розірвання шлюбу у Крюківському районному суді м. Кременчука Полтавської області, що не відповідає вимогам п. 15.4 Положення N 36, а зазначення в ордері «у судах загальної юрисдикції в першій, апеляційній та касаційній інстанціях» не свідчить про дотримання вимог у частині зазначення такого обов`язкового реквізиту ордеру як назва органу, у якому надається правова допомога адвокатом.

Отже, в ордері на надання правової допомоги має бути зазначена конкретна назва суду.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 05 червня 2019 року (справа №9901/847/18).

Як вбачається з ордеру серії АЕ №1032908 від 17.09.2020 року, він виданий на підставі Договору про надання правової допомоги №17092 від 17.09.2020 року.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», договір про надання правової допомоги це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Зі змісту Договору (Угоди) №170920 про надання адвокатських (правових) послуг, укладеного 17.09.2020 року між ОСОБА_2 та Адвокатським об`єднанням «Гудименко та партнери», не вбачається, в якій саме справі ОСОБА_2 уповноважує Адвокатське об`єднання «Гудименко та партнери» представляти її інтереси. Так, в п.1.4 Договору лише вказано, що «Цей договір є документом, що підтверджує повноваження «Адвокатського об`єднання», як представника Клієнта у зазначеній справі в усіх органах державної влади та місцевого самоврядування, в тому числі правоохоронних органах, судах всіх рівнів, підприємствах, установах, організаціях незалежно від форм їх власності та перед фізичними особами».

З огляду на наведене, в порушення ч.7 ст.177 ЦПК України, суду не подано документів на підтвердження повноважень адвоката Гудименка В.Г. представляти інтереси ОСОБА_2 саме у справі про розірвання шлюбу з ОСОБА_3 .

Всупереч положенням ч.1 ст.177 ЦПК України, якою передбачено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб, позивачем не додано копії позовної заяви з додатками для інших учасників судового процесу, які також слід надати до суду в паперовій формі.

Відсутні відомості про реєстрацію відповідача ОСОБА_3 в підсистемі "Електронний суд", що унеможливлює направлення йому позову з додатками в цілому на 19 аркушах в електронному варіанті.

Згідно з ч.ч. 2, 5 ст.95 ЦПК України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Суд зауважує на необхідності засвідчення позивачем доданих до позовної заяви копій письмових доказів, які перебувають у позивача в оригіналі.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, подана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, і дані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху.

В свою чергу, звертаю увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_2 , що за правилами ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 352, 353 ЦПК України, суддя

у х в а л и в :

Позовну заяву позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до відповідача ОСОБА_3 про розірвання шлюбу залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду, протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Крюківського районного суду

м. Кременчука Полтавської області Мурашова Н.В.