Справа № 357/2194/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 жовтня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Кошель Б. І. ,

при секретарі - Тодосієнко О. А.,

за участі:

представника позивача - Кричевського В.В.,

відповідача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 6 міста Біла Церква за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої наслідок порушення правил користування електричною енергією для населення, посилаючись на те, що позивач здійснює розподіл електричної енергії за регульованим тарифом на території Київської області. Енергопостачання до квартири АДРЕСА_1 здійснюється на підставі укладеного з ОСОБА_1 договору про користування електричною енергією №200041863 від 19.08.2011 року. Технічною перевіркою 03.09.2019 року працівниками енергопостачальника було виявлено порушення ПРРЕЕ: самовільне без облікове приєднання електроустановок до електричної мережі, що не є власністю оператора системи розподілу. Тобто, електроенергія споживалась, але не обліковувалась та відповідно не оплачувалась. За підсумками перевірки складено акт, в присутності споживача ОСОБА_1 . Відповідач не визнав факту порушення і від підпису відмовився. Протоколом засідання комісії по розгляду вищевказаного акту прийнято рішення про нарахування відповідачу суми вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення у розмірі 14 036,76 грн. Відповідач був присутній на засіданні комісії, надав свої пояснення, але з рішенням комісії не погодився, натомість зазначив що погоджується сплатити борг для подальшого оскарження. Однак, відповідач протягом встановленого строку вказану суму збитків не сплатив, а тому позивач просить суд стягнути з відповідача 14 036,76 грн. вартості безобліково використаної електроенергії та судові витрати по справі.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду від 24.03.2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги, просив задовольнити та надав пояснення аналогічні викладеним у позові.

Відповідач в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, просив відмовити в повному обсязі та пояснив, що до даного підключення не має відношення, оскільки у квартирі АДРЕСА_1 практично не проживав.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення з наступних підстав.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Положенням ст. 5 ЦПК України визначено, що суд, здiйснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Перелік способів захисту цивільних прав та iнтересiв міститься в статтi 16 ЦК України. Цей перелік не є вичерпним i суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений законом або договором.

У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Так, за змістом ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Особа вільно, на власний розсуд, обирає способи участі у справі.

Вимоги ст. 13, ч.5 ст.263 ЦПК України зобов`язують суд з`ясувати обставини, що обґрунтовують заявлені вимоги, на підставі наданих на їх підтвердження доказів.

Ч. 1 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу.

Згідно п. 3 ч. 1. ст. 57 цього Закону, електропостачальники мають право на своєчасне та в повному обсязі отримання коштів за продану електричну енергію та послуги з постачання електричної енергії відповідно до укладених договорів.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, не повірених або не атестованих в установленому порядку.

Відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів» ст.1 п.22 у якій визначений термін споживач це фізична особа, яка придбає, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Обов`язки виникають із закону або договору.

Відповідно до п.4.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018 року, розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на роздрібному ринку, між учасниками цього ринку здійснюються у грошовій формі відповідно до укладених договорів.

Згідно п.п. 8 п 5.5.5 ПРРЕЕ, споживача зобов`язано, зокрема,забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Так судом встановлено, що Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» є суб`єктом господарювання, що здійснює підприємницьку діяльність з розподілення електричної енергії на території Київської області.

Згідно рішення загальних зборів акціонерів ПрАТ «Київобленерго» від 21.08.2020 року прийнято рішення щодо зміни найменування Товариства на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі».

03 вересня 2020 року було проведено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

З матеріалів справи вбачається, що 19.08.2011 року з відповідачем було укладено договір №200041863 про користування електричною енергією в квартирі АДРЕСА_1 , що слідує з копії цього договору.

Технічною перевіркою 03.09.2019 року, працівниками енергопостачальника було виявлено порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018 року, а саме: виконано самовільне без облікове приєднання до мережі, що не є власністю оператора системи розподілу, поза приладами обліку електроенергії. Електроенергія споживається але не обліковується приладом обліку, про що в присутності споживача був складений акт про порушення ПРРЕЕ № К036400 від 03.09.2019 року. Факт порушення зафіксовано в графічній схемі, яка відображена в акті правопорушення. Водночас ОСОБА_1 було роз`яснено його права щодо даного акту, запропоновано внести зауваження до складеного акту, однак відповідач від підпису відмовився.

Відповідно до протоколу №250 від 17.09.2019 року, засіданням комісії по розгляду акта №К 036400 від 03.09.2019 року, згідно п. 5.5.5 та п. 8.4 ПРРЕЕ, відповідачу нараховано суму вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення за період 184 дні у розмірі 14 036,76 грн., що підтверджується матеріалами справи. Відповідач ОСОБА_1 був присутній на засіданні комісії та пояснив, що до даного підключення не має відношення, при цьому запропонував порахувати штраф згідно споживання приладу, який використовувався для даного підключення. З рішенням комісії не погодився, однак зазначив, що погоджується сплатити штраф.

Відповідачем було отримано повідомлення про оплату по Акту порушення ПРРЕЕ №К036400 від 03.09.2019 року, про що свідчить власноручний підпис відповідача на повідомленні.

Згідно п. 5.1.1 ПРРЕЕ, позивач має право, зокрема: складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики; на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.

Згідно пунктів 8.2.4-8.2.6 ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з огляду актів про порушення визначається обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Відповідно до ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Відповідно до ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Вартість електричної енергії, не облікованої в наслідок порушення, визначається згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006 року за № 562 та згідно порядку визначеного главою 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ (п. 8.4.2 та п. 8.4.11), відповідно до яких відповідачу нарахована сума збитків, у розмірі 14 036,76 грн.

У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості не облікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Згідно положень ст. ст. 525, 526 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом; зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За змістом статей 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно зі статтею 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Згідно з частинами першою та другою статті 614 ЦК, особа яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Відповідно до статті 906 ЦК України збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом.

Звідси вбачається, що обов`язок відшкодувати шкоду (збитки) слід пов`язувати з невиконанням або неналежним виконанням договірних зобов`язань між споживачем та оператором системи, оскільки шкода, завдана порушенням договірних зобов`язань, може відшкодовуватися за зазначеними нормами тільки у випадках, прямо передбачених законом.

Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Як вже зазначалось, відповідач в протоколі №250 від 17.09.2019 року зазначив, що з рішенням комісії не згоден, однак зобов`язався відшкодувати оператору системи розподілу вартість електричної енергії, розраховану комісією, на суму 14 036,76 грн.

Крім того, в судовому засіданні відповідач пояснив, що жодним чином не втручався в роботу лічильника, не здійснював самовільного безоблікового приєднання до мережі.

Проте, суд критично оцінює такі пояснення ОСОБА_1 , оскільки ним не надано будь-яких доказів на їх підтвердження. Крім того, як ствердив сам відповідач, розетка, через яку здійснювалось без облікове використання електричної енергії, та від якої йде, прихований у стіні, безперервний кабель до точки приєднання поза лічильником, знаходиться в приміщенні квартири, з обмеженим доступом для сторонніх осіб, що в свою чергу повністю виключає можливість здійснення такого підключення без відома власника квартири, тобто відповідача.

Отже, судом встановлено, що внаслідок неправомірних дій відповідача ОСОБА_1 , який був фактичним споживачем послуг електропостачання, а саме: самовільного приєднання до мережі, що не є власністю оператора системи розподілу, поза приладами обліку електроенергії, позивачу завдано шкоду.

Таким чином, враховуючи, що за вказаною адресою між сторонами укладено договір про постачання електроенергії, відповідач допустив порушення умов договору, суд приходить до висновку, що позивач має право на відшкодування витрат за безобліково використану електроенергію.

Даючи оцінку встановленим обставинам та доказами в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно із п. 1 ч.ч.1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на - відповідача.

Отже, з відповідача на користь позивача ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» підлягають стягненню понесені позивачем при звернені до суду судові витрати у сумі 2102 гривень, понесення яких документально підтверджується наявним в матеріалах справи платіжним дорученням.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 11, 322, 525, 526,610,611,714 ЦК України, ст.ст. 2, 4, 19, 76, 81, 82, 133, 141, 265, 273, ЦПК України, Законом України «Про ринок електричної енергії», суд, -

У Х В А Л И В :

Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (юридична адреса: вул. Київська, 2Б, м. Вишневе, Києво-Святошинський р-н, Київська обл., 08132, ) до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про стягнення заборгованості, задовольнити

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (юридична адреса: вул. Київська, 2Б, м. Вишневе, Києво-Святошинський р-н, Київська обл., 08132, ) 14 036 грн. 76 коп. вартості безобліково використаної електроенергії.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» (юридична адреса: вул. Київська, 2Б, м. Вишневе, Києво-Святошинський р-н, Київська обл., 08132, ) судовий збір у сумі 2102 грн. 00 коп.

Рішення може бути оскаржене.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Повний текст рішення складено 05 жовтня 2020 року .

СуддяБ. І. Кошель