УХВАЛА

06 жовтня 2020 року м. Кропивницький

справа № 403/28/20

провадження № 22-ц/4809/1514/20

Кропивницький апеляційний суд у складі судді Дьомич Л.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів на утримання дитини за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Устинівського районного суду Кіровоградської області від 18 серпня 2020 року,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Устинівського районного суду Кіровоградської області від 18 серпня 2020 року позов задоволено; зменшено розмір аліментів, які стягуються за рішенням Інгулецького районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29 жовтня 2009 року із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання малолітньої дитини сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з розмірі 1/4 частини всіх видів доходу, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до досягнення дитиною повноліття, на 1/6 частину заробітку (доходу) ОСОБА_1 , як платника аліментів, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку; здійснено розподіл судових витрат.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, ОСОБА_2 оскаржила його в апеляційному порядку.

Під час вивчення матеріалів даної справи, апеляційним судом виявлено недоліки у її оформленні, допущені судом першої інстанції.

Згідно з п. 2 розділу І Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20 серпня 2019 року № 814, зі змінами та доповненнями (далі Інструкція) визначає загальні правила ведення діловодства в місцевих та апеляційних судах України, регламентує порядок роботи з документами з моменту їх надходження чи створення до знищення в установленому порядку або передачі до державної архівної установи.

Згідно з п. 10 розділу І Інструкції вимоги Інструкції є обов`язковими для виконання усіма працівниками суду.

Пунктом 7 розділу ІІ Інструкції визначено, що при надходженні до суду судової справи (матеріалів кримінального провадження) перевіряється наявність додатків, зазначених у супровідному листі суду, здійснюється огляд стану справи (наявність томів, повнота підшивання матеріалів справи, наявність опису, відповідність змісту опису фактичній наявності документів, належність оформлення і засвідчення підписами опису справи).

Останніми двома абзацами п. 1 розділу VІІ Інструкції визначено, що у разі фіксування перебігу судового засідання технічними засобами або проведення судового засідання в режимі відеоконференції, носії інформації із технічним записом судового засідання вкладаються у конверт, який вклеюється на внутрішньому боці обкладинки в кінці відповідного тому справи. У внутрішньому описі судової справи в хронологічному порядку вказується наявність технічного носія у справі, а в примітках зазначається його фактичне місцезнаходження: «у конверті в кінці тому».

У внутрішньому описі другого тому справи виконано запис про наявність технічного носія інформації відповідно до вимог Інструкції. Про направлення до суду апеляційної інстанції разом з матеріалами даної справи одного технічного носія інформації (компакт-диску) зазначено також у супровідному листі керівника апарату районного суду. Разом з тим, зазначена інформація не відповідає дійсності, оскільки до другого (наразі останнього) тому справи фактично долучено два диски. Про наявність двох технічних носіїв інформації у внутрішньому описі справи не зазначено.

Пунктом 8 розділу VII Інструкції визначено, що внутрішній опис судової справи як засіб фіксування наявності документів та розміщення їх у справі здійснюється на внутрішньому боці обкладинки і може бути продовжений на окремих аркушах, які з цією метою підшиваються до справи першими, та включає порядковий номер, реєстраційний індекс документу, дату, коротку назву документа, номер аркушів справи, примітки. Документи, зазначені в додатку до позовної заяви, апеляційної (касаційної) скарги або в іншому супровідному документі, в описі не перелічуються, але обов`язково зазначається про їх наявність згідно з переліком у додатку. Документ, що підтверджує відсутність додатка до позовної заяви, апеляційної (касаційної) скарги, долучається до справи. Якщо до справи підшита копія, а не оригінал документа, то про це обов`язково зазначається в описі. Опис підписує суддя та працівник апарату суду (із зазначенням посади, прізвища, ініціалів та дати), який оформлює справу. У справах, де вже є внутрішній опис, при приєднанні нових документів опис та його нумерація продовжуються. До внутрішнього опису кожного тому справи складається підсумковий запис, у якому наводяться цифрами та літерами кількість документів, що включені до опису, та кількість аркушів внутрішнього опису.

Всупереч викладеному, підсумковий запис до внутрішнього опису другого тому матеріалів справи після продовження опису не скріплений підписом судді. Крім того, у підсумкових записах фактично зазначено кількість аркушів справи, що Інструкцією не вимагається, тоді як кількість аркушів внутрішнього опису не вказана.

Суду першої інстанції також необхідно врахувати наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся з апеляційною скаргою на судове рішення у даній справі до Кропивницького апеляційного суду через суд першої інстанції. Місцевий суд долучив апеляційну скаргу з додатком та поштовим конвертом до матеріалів справи, включив їх до внутрішнього опису справи та разом з відповідним супровідним листом скерував справу до суду апеляційної інстанції.

Разом з тим, необхідно зауважити, що Інструкцією врегульовано порядок формування справи судом апеляційної інстанції під час апеляційного перегляду судових рішень (п.п. 15-23 розділу VII Інструкції), а також підстави та порядок вилучення із судової справи оригіналів документів (крім процесуальних, які виготовлені судом) (п. 24 розділу VII Інструкції).

З огляду на зміст зазначених положень, підшиття судом першої інстанції апеляційної скарги з додатками до матеріалів справи, судове рішення у якій оскаржується, перед направленням справи до апеляційного суду, виключає можливість подальшого належного, згідно з вимогами Інструкції, формування справи судом апеляційної інстанції.

Враховуючи наведене, з метою дотримання як першою, так і апеляційною інстанціями вимог Інструкції, місцевий суд, направляючи справу до апеляційного суду, не має підшивати апеляційну скаргу з додатками, оскільки в силу вимог процесуального закону, така скарга подається саме до апеляційного суду і формування справи після надходження апеляційної скарги здійснюється апеляційною інстанцією. Відповідно, матеріали апеляційного оскарження судом першої інстанції безпідставно включено і до внутрішнього опису матеріалів справи.

Частиною 3 ст. 365 ЦПК України визначено, якщо під час вивчення матеріалів справи суд виявить нерозглянуті зауваження на правильність і повноту фіксування судового процесу технічними засобами, нерозглянуті письмові зауваження щодо повноти чи неправильності протоколу судового засідання, невирішене питання про ухвалення додаткового рішення, суд постановляє ухвалу із зазначенням строку, протягом якого суд першої інстанції має усунути недоліки.

У п. 9 чинної постанови пленуму Верховного суду України від 24 жовтня 2008 року №12 «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку» зазначено, що при вирішенні питання про повернення до суду першої інстанції справи, яка надійшла разом з апеляційною скаргою, для усунення недоліків у її оформленні апеляційні суди повинні враховувати, що перелік недоліків у оформленні справи, про які йдеться в частині четвертій статті 297 ЦПК (в редакції 2004 року), яка кореспондується з положеннями ч.3 ст. 365 ЦПК України (в редакції 2017 року), як про підставу для повернення справи до суду першої інстанції з метою їх усунення, не є вичерпним.

Враховуючи викладене, матеріали даної цивільної справи слід повернути до суду першої інстанції для усунення виявлених недоліків у її оформленні.

Керуючись ст.ст. 260-261, 365 ЦПК України, апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів на утримання дитини повернути до Устинівського районного суду Кіровоградської області для усунення недоліків у оформленні матеріалів справи.

Усунути недоліки суд повинен у строк, що не перевищує п`яти днів з дня отримання справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Л.М. Дьомич