ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2020 року м. Херсон

справа № 647/263/20

провадження № 22-ц/819/1094/20

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого ( судді-доповідача)Чорної Т.Г.,
суддів:Пузанової Л.В.,
Склярської І.В.
секретарГеленко А.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє ОСОБА_2 , на рішення Бериславського районного суду Херсонської області у складі судді Кириленко М.О. від 26 травня 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Бериславська державна нотаріальна контора Херсонської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , третя особа: Бериславська державна нотаріальна контора Херсонської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Свої вимоги позивач обгрунтувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_4 , після смерті якої відкрилася спадщина на спадкове майна, а саме: житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

За життя ОСОБА_4 не розпорядилась щодо належного їй майна та не залишила заповіту.

Вказувала на те, що вона та ОСОБА_3 є єдиними спадкоємцями за законом після смерті ОСОБА_4 ..

Посилаючись на те, що ОСОБА_1 через свою юридичну необізнаність та брак коштів не змогла у встановлений законом шестимісячний термін звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, тому просила суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .

Рішенням Бериславського районного суду Херсонської області від 26 травня 2020 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

В апеляційний скарзі скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє ОСОБА_2 , посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та порушення норм процесуального права, просить рішення суду скасувати і ухвалити нове рішення про задоволення позову.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт посилається на те, що юридична необізнаність є поважною причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини, а тому суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відсутність передбачених законом підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Разом з тим зазначила, що судом першої інстанції не було надано належної оцінки тому, що згідно листа Бериславської державної нотаріальної контори від 12.12.2019 року була заведена спадкова справа №346/2004 за заявою ОСОБА_3 , а тому відповідно до ст. 63 Закону України «Про нотаріат», нотаріус, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Письмовий відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах, визначених статтею 367 ЦПК України, апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ зробив висновок про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , після смерті якої відкрилась спадщина на спадкове майно, а саме: житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 та ОСОБА_3 є доньками ОСОБА_4 та спадкоємцями першої черги за законом.

Відповідно до листа № 1195/02-14 від 12 грудня 2019 року зазначено, що 10 вересня 2004 року за заявою ОСОБА_3 Бериславською державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа №346/2004, та зазначено, що ОСОБА_1 також є спадкоємицею після смерті ОСОБА_4 і якщо остання має бажання отримати свідоцтво про право на спадщину, то запропоновано звернутись до суду за продовженням додаткового строку для прийняття спадщини.

За життя ОСОБА_4 заповіт не склала.

У передбачені ч.1 ст.1270 ЦК України строки спадщину позивач не прийняла.

Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (частини перша, друга статті 1223 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (стаття 1270 ЦК України).

Відповідно до статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом із тим, Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про смерть спадкодавця, наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Враховуючи, що юридична необізнаність та брак коштів не є поважними причинами пропуску строку на прийняття спадщини, та зважаючи на те, що достатніх і належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини позивач не надала, не довела наявності об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкоджали поданню заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги з приводу того, що нотаріус не повідомив ОСОБА_1 про наявність спадкової справи, посилаючись на положення ст.63 Закону України «Про нотаріат», суд не бере до уваги як такі, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції відповідно до ч.6 ст.367 ЦПК України.

Оскільки суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, то апеляційна скарга залишається без задоволення, а судове рішення без змін відповідно до вимог ст. 375 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 367, 374, 375, ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якої діє ОСОБА_2 , залишити без задоволення, а рішення Бериславського районного суду Херсонської області від 26 травня 2020 року без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий Т.Г.Чорна

Судді: Л.В.Пузанова

І.В.Склярська

Повний текст постанови складено 08 жовтня 2020 року

Суддя Т.Г. Чорна