КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 22-ц/824/4342/2020 Головуючий у 1-й інстанції: Трусова Т.О.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2020 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової:

головуючого - Чобіток А.О.

суддів - Немировської О.В., Ящук Т.І.

секретар - Зиль Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Києва апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 27 вересня 2019 року в справі за позовом Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про виселення та зняття з реєстраційного обліку та за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», державного реєстратора Попової Олександри Валеріївни про скасування державної реєстрації права власності та поновлення запису про право власності,-

у с т а н о в и в:

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 27 вересня 2019 року скасована ухвала цього ж суду від 12 жовтня 2018 року про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 89,7 кв.м, житловою площею 46,9 кв. м, яка належить на праві власності Публічному акціонерному товариству «Укрсоцбанк» та застосування зустрічного забезпечення із зобов`язанням ОСОБА_1 внести на депозитний рахунок Дарницького районного суду м. Києва грошові кошти в сумі 106 640,00 грн..

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати вказану ухвалу через порушення судом норм процесуального права, оскільки скасуванням арешту на квартиру, яка є предметом спору, з підстав ст. 154 ЦПК України, фактично створено передумови для неможливості реального захисту і поновлення в майбутньому її законних прав.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши відповідність оскаржуваної ухвали нормам процесуального права, суд апеляційної інстанції приходить до наступного.

Суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду ( ч.ч.1,2 ст. 149 ЦПК України).

Згідно із п. 1 ч.1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

У Постанові № 9 Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Відповідно частин 1-3 ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

При цьому, відповідно до ч. 5 ст. 154 ЦПК України, розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Згідно із ч. 10 ст. 154 ЦПК України, якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Установлено, що в жовтні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою, у якій просила суд визнати незаконним набуття право власності на квартиру АДРЕСА_1 за ПАТ «Укрсоцбанк»; скасувати рішення про державну реєстрацію прав та запису про право власності АТ «Укрсоцбанк» на квартиру АДРЕСА_1 і поновити запис про реєстрацію права власності на вищевказану квартиру за нею.

Вимоги ОСОБА_1 обґрунтовувала порушенням державним реєстратором порядку та процедури реєстрації права власності на квартиру за АТ «Укрсоцбанк». Також просила накласти арешт на вказану вище квартиру, зазначаючи про те, що в разі не забезпечення позову спірна квартира може бути відчужена третім особам, або стосовно спірної квартири можуть бути вчинені інші реєстраційні дії, та в разі задоволення її позову це може призвести до утруднення виконання судового рішення.

Ухвалою від 12.10.2018 року суд першої інстанції задовольнив заяву ОСОБА_1 та до вирішення справи по суті наклав арешт на кварти АДРЕСА_1 , загальною площею 89,7 кв.м, житловою площею 46,9 кв. м, яка належить на праві власності публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000. Застосував зустрічне забезпечення, зобов`язавши ОСОБА_1 внести на депозитний рахунок Дарницького районного суду м. Києва грошові кошти в сумі 106640 гривень у десятиденний строк з дня постановлення ухвали. Роз`яснив, що у разі ненадання суду протягом визначеного строку документів, що підтверджують надання зустрічного забезпечення, суд скасує ухвалу про забезпечення позову.

Забезпечивши позов ОСОБА_1 , суд першої інстанції застосував зустрічне забезпечення відповідно до ст. 154 ЦПК України, мотивувавши його тим, що обраний позивачем спосіб забезпечення суттєво обмежує правомочність власника щодо розпоряджання своїм майном на власний розсуд та врахував конкретні обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, підстави і предмет позову та дані про майновий стан позивача, який не надав доказів наявності майна в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

27.09.2019 року суд першої інстанції на підставі ч. 10 ст. 154 ЦПК України скасував ухвалу суду про забезпечення позову ОСОБА_1 та зустрічне забезпечення, застосоване нею, пославшись на не надання ОСОБА_1 документів, які підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Установлено, що між сторонами дійсно існує спір, оскільки позивач оспорює законність переходу права власності квартири, яка належала їй на праві власності до відповідача.

Підставою для задоволення заяви про забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, а заявлений позивачем захід забезпечення позову відповідним видом забезпечення заявленим позовним вимогам, оскільки розпорядження майном матиме наслідком зміну особи-власника, що призведе до внесення подальших змін до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно та здійснення державної реєстрації прав інших осіб на предмети обтяження, що призведе до утруднення виконання рішення суду у випадку задоволення позову.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на наявність зв`язку між вказаним заходом забезпечення позову і предметом спору, співмірність та адекватність заходу із заявленими позивачем вимогами та враховує, що застосування судом процесуальних засобів має тимчасовий характер та гарантує можливість реалізації позовних вимог, сприяє збереженню існуючого положення між сторонами до винесення судового акта.

Разом з тим, застосувавши зустрічне забезпечення позову, суд першої інстанції не звернув уваги на те, що застосований судом захід забезпечення позову не порушує майнові права товариства як власника, а зустрічне забезпечення не є співмірним із застосованим заходом забезпечення позову, оскільки будь-яких доказів того, що обраний позивачем спосіб забезпечення позову спричинить не відновлювальної шкоди відповідачу чи третім особам, матеріали справи не містять, як і не містять обґрунтування розміру збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

За таких обставин, ухвалу суду про скасування заходів забезпечення позову неможна визнати законною та обґрунтованою, а тому вона підлягає скасуванню.

Разом з тим, зважаючи на ту обставину, що судом апеляційної інстанції в даній справі не встановлено підстав до застосування зустрічного забезпечення позову, то в частині скасування судом першої інстанції зустрічного забезпечення, ухвалу суду слід залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції, -

п о с т а н о в и в:

Скасувати ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 27 вересня 2019 року в частині скасування ухвали Дарницького районного суду міста Києва від 12 жовтня 2018 року про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .

У решті ухвалу залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий : А.О. Чобіток

Судді: О.В. Немировська

Т.І. Ящук