Справа № 289/307/17
Номер провадження 2/289/2/20
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.10.2020 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Сіренко Н.С.,

за участю: секретаря судового засідання Галькевич Ю.В.,

за відсутності учасників процесу,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Радомишльського районного суду Житомирської області перебуває вказана цивільна справа.

В підготовче засідання повідомлені про дату, час та місце його проведення учасники процесу не з`явились.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

05.10.2020 на адресу суду від відповідача надійшла заява про відкладення проведення підготовчого засідання у справі, з посиланням на неможливість його явки до суду, у зв`язку з сімейними обставинами.

05.10.2020 від позивача до суду надійшла заява про відвід судді, в зв`язку з наступними обставинами: позивач має сумніви у тому, що суддя належним чином, у повному обсязі, у встановлені строки, з урахуванням усіх обставин справи розгляне його позовну заяву, вважає, що позиція судді у справі вже сформована не на користь позивача, а також ОСОБА_1 зазначає, що суддю було притягнуто до дисциплінарної відповідальності Вищою радою правосуддя за його скаргою, окрім того, за заявою сина позивача - ОСОБА_3 ТУ ДБР, розташованим у місті Києві, порушено кримінальне провадження відносно судді Радомишльського районного суду Житомирської області за ч. 1 ст. 375 КК України, тому у позивача наявні сумніви в неупередженості судді при розгляді даної справи.

Ознайомившись із зазначеною вище заявою про відвід судді, суд приходить до наступного.

За нормами ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Процесуальні дії суду та учасників судового процесу мають здійснюватися лише в рамках відповідних стадій судочинства, у послідовності та в межах певного часу, зокрема визначених процесуальних строків для учасників справи та строків судової діяльності, встановлених законом для суду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

У відповідності до ст. 39 ЦПК України, відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Отже, з урахуванням наведених положень ст. 39 ЦПК України, а також матеріалів цивільної справи, позивач мав право подати заяву про відвід судді Сіренко Н.С. протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про прийняття справи до провадження суддею Сіренко Н.С. від 10.01.2020 (з 14.01.2020), але не пізніше початку підготовчого засідання у справі (04.03.2020), у якому ОСОБА_1 особисто брав участь, що підтверджується змістом протоколу судового засідання (а.с.225).

Натомість, позивачем заяву про відвід судді Сіренко Н.С. подано 05.10.2020, тобто з порушенням строку, передбаченого ст. 39 ЦПК України.

Згідно положень ч. 1, 2 ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

В свою чергу, позивачем не подано заяву про поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого ст. 39 ЦПК України, доводів про поважність пропуску зазначеного процесуального строку ним не наведено, також як і не надано доказів на підтвердження останніх, а заява про відвід судді Сіренко Н.С. мотивована обставинами, які були відомі позивачу до спливу вказаного строку, отже, наявні підстави для залишення заяви без розгляду.

В той же час, суд зазначає, що у відповідності до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді. У світлі прецедентної практики Європейського Суду з прав людини, об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: - забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається свідчить про неупередженість суду; - судом створено достатні гарантії для усунення підстав і навіть потенційної можливості побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім.

Виходячи з цього принципу, зважаючи на те, що факт притягнення судді ОСОБА_4 до дисциплінарної відповідальності за скаргою ОСОБА_1 дійсно мав місце, Рішенням Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 18.09.2019 № 2498/3дп/15-19 суддю Радомишльського районного суду Житомирської області Сіренко Н.С. за скаргою ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани з позбавленням права на отримання доплат до посадового окладу судді протягом одного місяця, яке Рішенням Вищої ради правосуддя від 13.02.2020 № 442/0/15-20 змінено та застосовано до судді ОСОБА_4 дисциплінарне стягнення у виді попередження, та саме цими обставинами мотивовано заяву ОСОБА_1 про відвід судді, подану з пропущення процесуального строку, з метою, аби з боку стороннього спостерігача не виникали сумніви у неупередженості головуючого судді під час вирішення справи, вважаю необхідним заявити самовідвід.

Відповідно до ч. 9 ст. 40 ЦПК України, питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

Керуючись ст.ст. 12, 33, 36-41, 126 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Сіренко Н.С. по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди залишити без розгляду.

Заяву про самовідвід головуючого судді Сіренко Н.С. у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди задовольнити.

Цивільну справу № 289/307/17 передати до канцелярії суду для виконання вимог ст. 41 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею в порядку передбаченому ч. 2 ст. 261 ЦПК України та може бути оскаржена в апеляційному порядку в частині залишення заяви про відвід без розгляду протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду, з врахуванням вимог п. 15.5) Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Н. С. Сіренко