Справа № 202/1150/20
Пров. № 2/202/1091/2020
УХВАЛА

Іменем України

21 лютого 2020 року Суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська Бєльченко Л.А., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Виконавчого комітету Індустріальної районної у місті Дніпрі ради, третя особа Шоста дніпровська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

20.02.2020 року позивачі звернулися до суду з цим позовом до відповідачів та просили визнати за ними право на спадщину за законом по 1/3 частині від 71/100 частки житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , та зобов`язати виконавчий комітет Індустріальної районної у місті Дніпрі ради видати їм свідоцтво про право власності на 1/3 частину вказаного домоволодіння кожній.

Вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Судовий збір повинен бути сплачений, виходячи із вартості майна, при цьому слід мати на увазі, що його вартістю є не його інвентарна чи договірна вартість, а дійсна вартість майна на час розгляду справи. Під дійсною вартістю, як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у постанові від 04.10.1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» (ч. 4 п. 6), розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано у цьому населеному пункті чи місцевості.

Відповідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проте позивачами не виконано зазначені вимоги закону. Так, позивачами у поданій позовній заяві заявлено дві вимоги майнового характеру про визнання права власності в порядку спадкування за законом та дві вимоги немайнового характеру про зобов`язання третьої особи видати кожній з них свідоцтва про право власності на спадкове майно. Однак позивачами у позовній заяві не зазначено ціну позову та додано до позовної заяви документ на підтвердження сплати судового збору у розмірі 840,80 грн. лише за одну вимогу немайнового характеру. Крім того, позивачами у позовній заяві не зазначено їх підтвердження про те, що ними не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав

Згідно із ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки при вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.. 175, 177 ЦПК України, позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 підлягає залишенню без руху з метою надання позивачам строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання ними копії ухвали, усунути зазначені недоліки, а саме визначити ціну позову щодо вимог майнового характеру відповідно до дійсної ринкової вартості предмета спору згідно експертної оцінки вказаного майна, доплатити у разі необхідності судовий збір в дохід державного бюджету за вимоги майнового характеру та за одну вимогу немайнового відповідно до ставок, визначених Законом України «Про судовий збір», та зазначити підтвердження про неподання ними іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Керуючись ст..ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Виконавчого комітету Індустріальної районної у місті Дніпрі ради, третя особа Шоста дніпровська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом та зобов`язання вчинити певні дії, залишити без руху, надати позивачам строк для усунення недоліків, який не перевищує десяти днів з дня отримання ними копії ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачам.

Ухвала в частині сплати судового збору може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 15-денний строк з дня складення ухвали апеляційної скарги. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Бєльченко Л.А.