Житомирський апеляційний суд
Справа №295/3792/16-ц Головуючий у 1-й інст. Чішман Л.М.
Категорія 37 Доповідач Трояновська Г. С.
У Х В А Л А

02 вересня 2020 року Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого судді Трояновської Г.С.,

суддів: Павицької Т.М., Миніч Т.І.

секретаря судового засідання Кучерявого О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі заяву представника Багатопрофільного малого приватного підприємства «Сприяння» Швидченка Василя Івановича про відвід колегії суддів у складі суддів Трояновської Г.С., Миніч Т.І., Павицької Т.М.

у цивільній справі № 295/3792/16 за позовом ОСОБА_1 до Багатопрофільного малого приватного підприємства «Сприяння» про захист прав споживача, розірвання договору, стягнення збитків, визнання правочину недійсним та за зустрічною позовною заявою Багатопрофільного малого приватного підприємства «Сприяння» до ОСОБА_1 про розірвання договору купівлі-продажу майнових прав на об`єкт нерухомості,

за апеляційною скаргою Багатопрофільного малого приватного підприємства «Сприяння» на ухвалу Богунського районного суду м. Житомира від 06 липня 2020 року, постановлену під головуванням судді Чішман Л.М. у м. Житомирі,

в с т а н о в и в:

В суді апеляційної інстанції перебуває на розгляді ухвала Богунського районного суду м. Житомира від 06.07.2020, якою визнано дії представника Багатопрофільного малого приватного підприємства «Сприяння» Швидченко Василя Івановича зловживанням процесуальними правами. Заяву представника Багатопрофільного малого приватного підприємства «Сприяння» про відвід судді Чішман Л.М. від 06.07.2020 залишено без розгляду. Застосовано відносно представника відповідача БМП "Сприяння" Швидченко В.І. заходи процесуального примусу у вигляді штрафу у розмірі 2102, 00грн.

У судове засідання 02.09.2020 по розгляду зазначеної апеляційної скарги надійшла заява представника БМП «Сприяння» Швидченка В.І. про відвід колегії суддів у складі суддів Трояновської Г.С., Миніч Т.І., Павицької Т.М. з тих підстав, що вказаний склад суду не є неупередженним та безстороннім. Заявник, зокрема, посилався на те, що 01.09.2020 о 17-00 год він зустрів представника позивачки ОСОБА_2 у приміщенні Житомирського апеляційного суду із невідомою особою, що викликає сумніви у відсутності неупередженості колегії суддів, яка, на його думку, напередодні судового засідання 02.09.2020 іде на контакт з представником позивача в приміщенні суду. Окрім в судовому засіданні по іншій справі між тими ж сторонами всі судді без винятку заперечили проти питання про судимість ОСОБА_2 , не зробили жодного зауваження представнику позивачки ОСОБА_2 , який допускав образи по відношенню до Швидченка В.І. , головуючий суддя надавала підказки адвокату позивачки щодо можливості миром закінчити справу. Інші мотиви клопотання про відвід колегії суддів зводяться до цитування звукозапису судового засідання по іншій цивільній справі між цими сторонами.

Розглянувши клопотання про відвід по суті, суд вважає, що підстави для його задоволення відсутні.

Так, за змістом статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст. 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно з ч.ч.1,2 ст.40 ЦПК питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Згідно з ч.3 ст.40 ЦПК якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Оскільки заява про відвід подана у день судового засідання - 02.09.2020, то така заява не передається на розгляд іншому судді, а вирішується судом, який розглядає справу.

Як зазначає Європейський суд з прав людини у рішенні від 24 травня 1989 року у «Справі Гаусшильдта», найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, заява № 11/1987/134/188, § 48).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу (рішення від 24 травня 1989 року у «Справі Гаусшильдта» (Hauschildt Case), заява № 11/1987/134/188, § 46).

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

У рішенні 15 жовтня 2009 року у справі «Мікаллеф проти Мальти» вказано, що «будь-який суддя щодо якого наявна достатня підстава (legitimate reason) побоювання відсутності неупередженості повинен усунутись» (Micallef v. Malta, заява № 17056/06, § 98). У рішенні від 15 липня 2005 року у справі ж «Межнаріч проти Хорватії» ЄСПЛ звернув увагу на те, що «слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава (legitimate reason) побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною» (Meznaric v. Croatia, заява № 71615/01, § 31).

Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Представник відповідача Швидченко В.І. пов`язує перебування представника позивачки ОСОБА_2 в приміщенні Житомирського апеляційного суду 01.09.2020 близько 17-00 год із спілкуванням останнього з суддями, прямо зазначаючи, що суддівська колегія після 17-ї год., 01.09.2020- напередодні судового засідання іде на контакт з представником позивача та його посередником безпосередньо в приміщення апеляційного суду.

З матеріалів справи вбачається, що як представник відповідача так і представник позивача 01.09.2020 знайомились із матеріалами справи та перебували в приміщенні апеляційного суду приблизно в один і той самий час та зустрілися між собою.

А тому посилання представника відповідача Швидченка В.І. на наявність спілкування представника позивачки із суддями є абсолютно надуманими, безпідставними, такими, що грунтуються на припущеннях.

Доводи представника відповідача про те, що судді не зробили зауваження представнику позивачки ОСОБА_2 , який допускав образи по відношенню до Швидченка В.І. , головуючий суддя, на думку заявника, надавала підказки адвокату позивачки щодо можливості миром закінчити справу, не свідчать про наявність об`єктивних підстав вважати, що судді не є безсторонніми або що їм бракує неупередженості під час розгляду цієї справи.

Взагалі не може бути підставою для відводу та будь-яких сумнівів у неупередженості судді те, які питання він задав під час судового засідання по іншій справі.

Крім того, немає жодної із визначених у пунктах 1-4 частини першої статті 36 ЦПК України підстав для відводу колегії суддів.

Виходячи із наведеного, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для відводу.

Керуючись ст.ст.36,40,381,384 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Відмовити у задоволенні заяви представника Багатопрофільного малого приватного підприємства «Сприяння» Швидченка Василя Івановича про відвід колегії суддів у складі суддів Трояновської Г.С., Миніч Т.І., Павицької Т.М. у справі № 295/3792/16.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Судді

Повний текст ухвали виготовлено 03.09.2020.