КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/9809/2020 Доповідач - Мараєва Н.Є.
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 вересня 2020 року Київський апеляційний суд в складі суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого: Мараєвої Н.Є.

Суддів: Заришняк Г.М., Рубан С.М.

При секретарі: Гаврюшенко К.О.

розглянули у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за апеляційною скаргою

представника ОСОБА_1

на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 20 травня 2020 року про залишення позову без розгляду

в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди

Заслухавши доповідь судді Мараєвої Н.Є., перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, пояснення осіб, які з`явились в судове засідання, колегія суддів,-

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 20 травня 2020 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди - залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 20 травня 2020 року та передати справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на незаконність даної ухвали, зокрема, на те, що суд неповно з`ясував обставини справи, не дав належної оцінки доказам, порушив норми цивільного-процесуального права.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 належним чином повідомлявся про відкриття апеляційного провадження та призначення до розгляду справи, а також про розгляд справи, який було призначено на 22 вересня 2020 року.

Однак, з наявних у матеріалах справи рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення вбачається, що ОСОБА_2 відмовлявся від отримання судових повісток.

В силу вимог ч. 9 ст. 130 ЦПК України у разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою. Тому, за таких обставин, колегія суддів вважає за можливе розглядати справу у відсутності відповідача.

Відповідач не скористався своїм процесуальним правом на подання відзиву на апеляційну скаргу.

Відповідно до ч. 3 ст. 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Як встановлено судом та вбачається із матеріалів справи, у вересні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про стягнення шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 04 жовтня 2017 року відкрито провадження у цій справі та призначено справу до розгляду на 05 грудня 2017 року.

З матеріалів справи вбачається, що розгляд справи неодноразово відкладався.

Судом встановлено, що позивач та його представник не з'явилися у судові засідання, які відбулися 24 березня 2020 року та 20 травня 2020 року.

Залишаючи позов без розгляду суд першої інстанції виходив із того, що позивач та його представник, які належним чином повідомлені про час та місце проведення судового засідання, повторно (вдруге поспіль) не з`явилися до суду, не підтримали вимоги в судовому засіданні, від сторони позивача не надходила заява про розгляд справи за їх відсутності, а їх нез`явлення до суду перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів не погоджується із такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статі 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з частиною 5 статі 223 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Як вбачається із матеріалів справи, 24 березня 2020 року в судове засідання сторони справи не з`явились, у зв`язку із зазначеним судом першої інстанції розгляд справи було відкладено на 20 травня 2020 року.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 з 12 березня 2020 року на всій території України установлено карантин.

30 березня Верховна Рада України внесла зміни до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) якими розділ XII "Прикінцеві положення" ЦПК України доповнено пунктом 3 такого змісту: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину".

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 зазначає, що позивач не мав можливості подати клопотання про розгляд справи без його участі, оскільки, кореспонденцію від суду із датою призначення засідання на 20 травня 2020 року він отримав із запізненням.

Вказав, що пошта, яка надходить до офісу, накопичується на вході офісної будівлі де працює позивач, але через карантин відвідування офісу здійснювалось періодично, що і стало причиною отримання судової повістки із запізненням.

Отже, враховуючи зазначене, колегія суддів дійшла до висновку, що ОСОБА_1 мав поважні причини неявки на судове засідання, яке призначене на 20 травня 2020 року.

За таких обставин суд першої інстанції мав вирішити питання про відкладення розгляду справи у зв`язку із неявкою позивача, відповідно до вимог статті 223 ЦПК України.

Європейський суд з прав людини вказав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (GUREPKA v. UKRAINE (No. 2), № 38789/04, § 23, ЄСПЛ, від 8 квітня 2010 року).

Таким чином, судом допущено порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали, що перешкоджає подальшому провадженню у справі і відповідно до частини 1 статі 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали суду і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 268, 352, 367, 368, 374, 375, 376, 381-384 ЦПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 20 травня 2020 року скасувати і справу направити для продовження розгляду до того ж суду першої інстанції.

Постанова може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст складено 25 вересня 2020 року.

Головуючий: Судді: