У х в а л а

10 вересня 2020 року

м. Київ

справа № 525/1523/19

провадження № 61-11021 ск 20

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Великобагачанського районного суду Полтавської області від 26 березня 2020 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 06 липня 2020 року в справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи Гоголівська селищна рада Великобагачанського району Полтавської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем однією сім`єю не менше п`яти років до часу відкриття спадщини,

В с т а н о в и в:

24 липня 2020 року ОСОБА_1 надіславзасобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Великобагачанського районного суду Полтавської області від 26 березня 2020 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 06 липня 2020 року.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 просить суд касаційної інстанції скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій, і ухвалити нове рішення про задоволення його заяви.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М. від 31 липня 2020 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків касаційної скарги до 01 вересня 2020 року, який не міг перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали, зокрема, для надання належним чином оформленої за змістом касаційної скарги, із зазначенням у ній чітко та належним чином підставу (підстави) касаційного оскарження.

Відповідно до даних Єдиного державного реєстру судових рішень ухвала Верховного Суду від 31 липня 2020 року оприлюднена 03 серпня 2020 року.

Копія ухвали Верховного Суду від 31 липня 2020 року отримана заявником ОСОБА_1 11 серпня 2020 року, що підтверджується відповідним зворотнім поштовим повідомленням.

На виконання вимог указаної вище ухвали, у встановлений суддею строк, ОСОБА_1 надіслав матеріали на усунення недоліків, а саме, касаційну скаргу в новій редакції.

Як убачається із касаційної скарги, заявник оскаржує рішення судів першої та апеляційної інстанцій, визначені в пункті 1 частини першої статті 389 ЦПК України.

У частині другій статті 389 ЦПК України зазначено, зокрема, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку. У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні (пункт 5 частини другої статті 392 ЦПК України).

Разом із цим, на виконання ухвали суду від 31 липня 2020 року, ОСОБА_1 надав касаційну скаргу в новій редакції, не вказавши у ній, у порушення вимог пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України, постанову (постанови) Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні (рішеннях).

Таким чином, ОСОБА_1 не виконав ухвалу Верховного Суду від 31 липня 2020 року, оскільки ним не надано належним чином оформлену за змістом касаційну скаргу, з урахуванням, зокрема, вимог пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України.

Таким чином, станом на 10 вересня 2020 року вимоги Верховного Суду не виконано.

Як зазначено в частині першій статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини (зокрема у справі «Пономарьов проти України») сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до частини п`ятої, шостої статті 393 ЦПК України питання про залишення касаційної скарги без руху суд касаційної інстанції вирішує протягом двадцяти днів з дня надходження касаційної скарги. Питання про повернення касаційної скарги суд касаційної інстанції вирішує протягом двадцяти днів з дня надходження касаційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення касаційної скарги постановляється ухвала.

На підставі статті 393 ЦПК України касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Великобагачанського районного суду Полтавської області від 26 березня 2020 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 06 липня 2020 року, необхідно визнати неподаною та повернути.

Повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На підставі наведеного, керуючись статтями 389, 392, 393 ЦПК України,

У х в а л и в:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Великобагачанського районного суду Полтавської області від 26 березня 2020 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 06 липня 2020 року в справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи Гоголівська селищна рада Великобагачанського району Полтавської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про встановлення факту постійного проживання разом зі спадкодавцем однією сім`єю не менше п`яти років до часу відкриття спадщини, визнати неподаною та повернути.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Ігнатенко