СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/9/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2020 року м. Київ

суддя Святошинського районного суду м. Києва Миколаєць І.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_3 про встановлення факту належності на праві власності майна померлого та визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом,

ВСТАНОВИВ :

21.10.2013 року ОСОБА_4 звернувся до Святошинського районного суду м.Києва з вищезазначеним позовом та вимогами встановлення факту належності на праві власності майна померлого ОСОБА_5 та визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом.

Протоколом повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями, справа передана для продовження розгляду судді Миколаєць І.Ю. у зв"язку із закінченням терміну повноважень раніше визначеного судді.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києві від 12.01.2017 року замінено позивача ОСОБА_4 його правонаступником ОСОБА_2 .

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києві від 12.01.2017 року провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_3 про встановлення факту належності на праві власності майна померлого та визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом, зупинено до набрання законної сили рішенням у цивільній справі № 759/15503/14-ц.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києві від 13.01.2020 року провадження у справі відновлено. Подальший розгляд справи вирішено проводити в порядку загального позовного провадження, запропоновано відповідачу подати відзив, третій особі - пояснення. Сторони викликані у підготовче засідання 15.04.2020 р.

27.02.2020 року судом отриманий відзив відповідача.

27.02.2020 року судом отримані пояснення третьої особи.

Від відповідача через канцелярію суду 13.04.2020 року надійшла заява про відкладення розгляду справи (а.с.238 т.2). Заява не містила відмітки суду про її отримання через електронну пошту суду.

У зв"язку із неявкою сторін, які повідомлені судом належним чином, підготовче засідання, призначене на 15.04.2020 року відкладене судом на 12.08.2020 року, керуючись п.1 ч.2 ст.198, п.2 ч.2 ст.223 ЦПК України.

У підготовче засідання , призначене на 12.08.2020 року з"явився представник позивача.

Від відповідача через канцелярію суду 05.08.2020 року надійшла заява про відкладення розгляду справи (а.с.245 т.2). Заява не містила відмітки суду про її отримання через електронну пошту суду.

Судом вирішено проводити підготовче засідання 12.08.2020 року за відсутності відповідача та зважаючи на наявність відзиву відповідача і відсутність з його сторони інших процесуальних клопотань, керуючись відсутністю підстав для відкладення підготовчого засідання, що урегульовані ч.2 ст.198, ч.2 ст.223 ЦПК України. Що стосується поданої відповідачем заяви про відкладення розгляду справи суд, зваживши на вищезазначені норми закону, не знайшов підстав, визначених ч.2 ст.198, ч.2 ст.223 ЦПК України, у відкладенні підготовчого засідання.

Вирішивши питанні підготовчого провадження, суд своєю ухвалою 12.08.2020 року підготовче провадження закрив із призначенням справи до судового розгляду на 20.10.2020 року, запропоновано позивачу надати відповідь на відзив, відповідачу - заперечення.

20.08.2020 року представник Голік Т.В. ознайомився із матеріалами справи та отримав технічний запис підготовчого засідання.

25.08.2020 року засобами поштового зв"язку відповідач ОСОБА_1 звернулась на адресу суду із заявою про відвід судді Миколаєць І.Ю. Підставами відводу судді вважає ненадання судом оцінки щодо поважності її неявки до суду. Наполягає на поважності своєї неявки до суду у результаті чого суддя повинна б була відкласти проведення засідання. Також вказує на розгляд її клопотання у судовому засіданні, яке суд задовольнив. Вказує, що за її відсутності, навіть у випадку подачі письмового клопотання суд не вправі розглядати клопотання, оскільки може наводити усні аргументи в обгрунтування клопотання поданого у письмовій формі, або ж може відмовитись від такого клопотання. Вважає дії судді упередженими з вищезазначених підстав.

Дослідивши заяву про відвід, суддя дійшов таких висновків.

Частиною 3 ст. 39 ЦПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідач заявив відвід судді по-перше, після закриття підготовчого провадження, і по-друге, якщо розглядати виключність підстав (хоча у даному випадку вони відсутні) для заявлення відводу - з пропуском встановленого дводенного строку із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до ч.2 ст.126 ЦПК України, документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, у зв"язку із пропущенням процесуальних строків, суддя залишає заяву ОСОБА_1 про відвід судді без розгляду.

Окремо слід роз"яснити відповідачу наступне.

Заявник (відповідач) повідомляє про свій проведений аналіз процесуальних рішень судді та аналізує висновки ведення процесу суддею.

Слід зазначити, що процесуальні рішення суду не можуть бути підставою для відводу судді, що законодавчо закріплено ч.4 ст.35 ЦПК України.

Таким чином, не можуть бути підставами для відводу судді будь-які бачення сторони щодо ведення суддею судового процесу та висновки такої сторони, що призводять до ситуаційних проявів її незгоди шляхом заяви відводу.

Також суддя роз"яснює відповідачу правомірність проведення підготовчого засідання 12.08.2020 року. 13.04.2020 року від ОСОБА_1 надійшла заява про відкладення розгляду справи, (а.с.238 т.2), суд відклав підготовче засідання керуючись п.1 ч.2 ст.198, п.2 ч.2 ст.223 ЦПК України. Підстави відкладення підготовчого засідання 12.08.2020 року були відсутні. У випадку повторної неявки відповідача у підготовче засідання поважність або неповажність причин неявки не досліджуються, визначальним є лише належність повідомлення сторони про час та місце проведення засідання, оскільки ч.2 ст.223 ЦПК України не передбачено відкладення підготовчого засідання вдруге навіть у випадку поважності причин неявки такої сторони. Що стосується розгляду судом заявленого ОСОБА_1 клопотання без її участі слід зазначити, що суд у підготовчому засіданні розглядає усі заявлені та подані клопотання учасників справи, що передбачено п.10 ч.2 ст.197 ЦПК України. Вважається, що відсутність заяви про відкликання (відмови) від раніше поданої заяви є підтриманням її вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33, 36, 40, 126, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ :

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_3 про встановлення факту належності на праві власності майна померлого та визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом, залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п"ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцієюКодексу.

Суддя І.Ю.Миколаєць