справа № 631/54/20
номер провадження 2/631/434/20
У Х В А Л А

п р о з а л и ш е н н я п о з о в у б е з р о з г л я д у

24 вересня 2020 року селище міського типу Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Мащенко С. В.

за участю

секретаря судового засідання Ракової С. А.

розглянувши усно у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань № 1 приміщення суду в селищі міського типу Нова Водолага цивільну справу з єдиним унікальним № 631/54/20 (провадження № 2/631/434/20) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «Про розірвання шлюбу»,-

в с т а н о в и в:

23.01.2020 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «Про розірвання шлюбу», яка зареєстрована за вхідним № 408/20-вх.

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 04.08.2020 року провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «Про розірвання шлюбу» поновлено.

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 19.06.2020 року провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «Про розірвання шлюбу» зупинено та сторонам надано час для примирення до 04 серпня 2020 року для надання сторонам строку для примирення, відповідно до статті 111 Сімейного кодексу України.

Судові засідання у справі неодноразово призначались на 04.08.2020 року та на 24.09.2020 року, однак позивач не з`являлась по невідомим суду причинам, хоча про місце та час судового розгляду справи сповіщалась своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки не повідомляла, заяв про відкладення розгляду справи або розгляд справи у її відсутності не надавала, а тому суд робить висновок про те, що її неявки до суду мали місце без поважних причин.

Отже, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши обставини справи та всі фактичні данні, які мають значення для вирішення питання про розгляд справи або її відкладення, перевіривши їх доказами, безпосередньо дослідженими у судовому засіданні, що відповідають вимогам закону про їх належність, допустимість, достовірність та достатність, а саме: дослідивши матеріали справи, що містять наявні в ній письмові докази, - суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «Про розірвання шлюбу» необхідно залишити без розгляду з наступних підстав.

Так, пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області.

За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

Окрім того, Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», що набрала чинності 19.07.2020 року, змінений адміністративно-територіальний устрій нашої Держави.

Зокрема, відповідно до підпункту 20 пункту 3 та абзаців 3 і 6 підпункту 20 пункту 1 цієї Постанови ліквідований Нововодолазький район Харківської області та утворені Красноградській район Харківської області (з адміністративним центром у місті Красноград) у складі території Старовірівської сільської територіальної громади та Харківський район Харківської області (з адміністративним центром у місті Харків) у складі території Нововодолазької селищної територіальної громади, що затверджені Кабінетом Міністрів України, тощо.

При цьому, як чітко визначив законотворець у пункті 6 своєї Постанови, у продовж тримісячного строку з дня набрання нею чинності Кабінет Міністрів України повинен привести свої нормативно-правові акти у відповідність із нею та забезпечити таке приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів.

Одночасно із цим, приписами статті 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), а також статтею 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», закріплено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації, інстанційності і визначається законом.

Натомість, закон, який змінює існуючу систему судоустрою та приводить її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою, не прийнятий, Валківський окружний суд на цей час свою діяльність не розпочав, а тому справа перебуває на розгляді належного суду.

Відповідно до частини 2 статті 258 Цивільного процесуального кодексу України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

При цьому, обговорюючи питання щодо залишення позову без розгляду, суд, перш за все, виходить з того, що статтею 55 Конституції України проголошено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Зміст цього права полягає у тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.

При цьому, звернення особи до суду є її абсолютним правом.

Частиною 3 статті 13 цивільного процесуального кодифікованого закону України визначено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно із приписом частини 5 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України у разі повторної неявки позивача у судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як визначено пунктом 3 частини 1 статті 257 цього ж нормативно-правового акту, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Крім того, за результатами підготовчого засідання суд може постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду (пункт 1 частини 2 статті 200 Цивільного процесуального кодексу України).

Також суд вважає за необхідне зазначити, що постановляючи ухвалу, він ураховує правозастосовну практику, викладену Верховним Судом як найвищим судом у системі судоустрою України, який, з огляду на імперативну норму пункту 6 частини 2 статті 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року (із змінами та доповненнями), забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій (тобто сталість та єдність судової практики) у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом, а саме: постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, прийняту 22.05.2019 року в межах справи з єдиним унікальним № 310/12817/13 (провадження № 61-36375 св 18), де касаційна інстанція у частині щодо мотивів, з яких виходив Верховний Суд, та застосованих норм права констатує про те, що «Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджується наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача».

З урахуванням наведеного, беручи до уваги зазначені норми процесуального права, проаналізувавши всі наявні і досліджені у судовому засіданні докази з питань своєчасності на належності повідомлення позивача про дату, час та місце проведення судового засідання, а також щодо наявності або відсутності його заяв про причини неявки в суд або про розгляд справи за його відсутності у їх сукупності, суд доходить до обґрунтованого висновку про те, що він, будучі належним чином повідомленим про дату, час та місце проведення судового засідання до суду повторно не з`явився без поважних причин, про причини такої неявки не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, а тому її позовну заяву до ОСОБА_2 «Про розірвання шлюбу» слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 55, 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями); статтею 17 і пунктом 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року (із змінами та доповненнями); Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», статтями 1 5, 7, 13, 17, 18, 42, 46, 48, 58, 62, 64, 76 80, 89, 128 131, пунктом 1 частини 2 статті 200, статтями 211, 214, 223, пунктом 3 частини 1 та частиною 2 статті 257, пунктом 1 частини 1 та частиною 2 статті 258, статтями 259 260, частиною 2 статті 261, частинами 5 та 11 статті 272, частиною 2 статті 352, пунктом 16 частини 1 статті 353, частиною 2 та 3 статті 354, статті 441 Цивільного процесуального кодексу України № 1618-ІV від 18.03.2004 року (в редакції Закону України № 2147-VІІІ від 03.10.2017 року із змінами та доповненнями),-

у х в а л и в:

Позовну заяву з єдиним унікальним № 631/54/20 (провадження № 2/631/434/20) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «Про розірвання шлюбу»залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_1 , що після усунення умов, які були підставою для залишення позову без розгляду, вона має право звернутися до суду повторно.

Копію ухвали надіслати позивачу ОСОБА_1 , а також всім іншим учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду або до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи через Нововодолазький районний суд протягом п`ятнадцяти днів з цього дня, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну його частини (скорочене рішення) - в той же строк з дня складання повної ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала, що набрала законної сили, обов`язкова для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання ухвали є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Ухвалу постановлено шляхом прийняття, складено за допомогою комп`ютерного набору, підписано суддею у нарадчій кімнаті в одному примірнику.

Суддя: С. В. Мащенко