Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
провадження №2/279/66/20
Справа № 279/1417/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2020 року м.Коростень Житомирської області

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді Волкової Н.Я., з секретарем Трохимчук І.М., за участю представника позивача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 , представника відповідача ОСОБА_3 , розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу №279/1417/19 за позовом ОСОБА_4 до територіальної громади в особі виконавчого комітету Горщиківської сільської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач 20.03.2019 року звернувся з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказав, що батько був зареєстрований та проживав в будинку своєї матері ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , вважається таким, що прийняв спадщину після смерті ОСОБА_6 .. На момент смерті батька він перебував за кордоном, про його смерть довідався значно пізніше, тому не міг своєчасно подати заяву до нотаріуса. Нотаріусом йому було роз`яснено, що він пропустив строк подання заяви та рекомендовано звернутись до суду. Від нотаріуса він довідався, що після смерті батька заведено спадкову справу за заявою його брата ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Вважає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропустив з поважних причин, оскільки не мав можливості зробити це фізично, так як перебував за межами України, про смерть батька довідався значно пізніше.

Просив визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 тривалістю в три місяці.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав, пояснив, що на момент смерті батька був повнолітнім, перебував за кордоном. 08.07.2017 року повернувся в Україну, однак про те, що в батька було якесь майно не знав, тому заяву до нотаріуса не подавав. Пізніше тітка ОСОБА_8 повідомила, що в батька є будинок бабусі, в якому той проживав. Там проживав і дідько, який також помер.

Представник позивача позовні вимоги підтримав, пояснив, що позивач не був обізнаним про наявність спадкового майна, тому заяву про прийняття спадщини не подавав. Коли ж звернувся до нотаріуса, то з`ясував, що спадщину батька прийняв його дядько ОСОБА_7 , який не повідомив нотаріусу, що є ще один спадкоємець. Вважає, що перебування позивача за кордоном та необізнаність про наявність спадкового майна є поважними причинами пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини.

Територіальна громада в особі виконавчого комітету Горщиківської сільської ради проти задоволення позову не заперечила.

Відповідач ОСОБА_2 заперечила проти задоволення позовної вимоги, зазначила про те, що позивач та його мати знали про смерть ОСОБА_5 , його поховання здійснювала її родина.

Представник відповідача зазначив про те, що після відкриття спадщини позивач майже 4 місяці перебував в Україні, мав достатньо часу для подання заяви, перешкод для цього не було, про смерть батька знав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_5 . На день смерті померлий ОСОБА_5 проживав та був зареєстрований один. Після його смерті за заявою рідного брата ОСОБА_7 Коростенської районною державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа №186/2017.

12.02.2019 року позивачеві нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки ним пропущено строк подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України // затв. наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5 зі змінами (далі:Порядок). Відповідно до вказаного Порядку (розділ 2 глава 10 п.3.3,3.4,3.5,3.6,3.11,3.15,3.23), заяви про прийняття спадщини подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі. Якщо спадкоємець особисто прибув до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, нотаріальне засвідчення справжності його підпису на таких заявах не вимагається. У цьому випадку нотаріус встановлює особу заявника, про що на заяві робиться відповідна службова відмітка. Ця відмітка скріплюється підписом нотаріуса. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. Не допускається приймати заяви про прийняття спадщини, складеної від імені спадкоємців їх представниками, що діють на підставі довіреностей . Заява про прийняття спадщини підлягає реєстрації у Книзі обліку і реєстрації спадкових справ у день надходження. У разі надходження такого документа поштою він підлягає також реєстрації у Журналі реєстрації вхідних документів. Своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу.

Аналіз вище вказаних норм Порядку свідчить про те, що заява про прийняття спадщини має бути виконана (написана) спадкоємцем особисто, однак подана може бути безпосередньо спадкоємцем до нотаріуса або направлена йому засобами поштового зв`язку, при цьому справжність підпису спадкоємця може бути посвідчена нотаріально або не посвідчена нотаріально. Відсутня і заборона того, що така заява не може бути доставлена до нотаріуса представником спадкоємця, оскільки заборона стосується лише написання такої заяви представником від імені спадкоємця.

Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.

Згідно ст.1272,ч.3 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (абз.6 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року).

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважність причини пропуску позивачем строку подання заяви про прийняття спадщини обґрунтовується тим, що позивач тривалий час перебував за кордоном, не знав про існування спадкового майна.

Представлені стороною позивача письмові докази (дані паспорту громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 ) свідчать про те, що позивач в період шести місяців після смерті спадкодавця ( ІНФОРМАЦІЯ_1 - ІНФОРМАЦІЯ_4 ) знаходився на території України з 08.07.2017 року по 26.09.2017 року (2 міс.16 днів) та з 21.11.2017 року по 28.07.2018 року (22 дні), що в сукупності становить 3 міс. 8 днів (а.с.13-14).

Допитані в судовому засіданні свідки позивача дали показання про те, що на момент смерті спадкодавця позивач перебував за кордоном, про смерть батька довідався пізніше. Про наявність спадкового майна дізнався лише після смерті дядька ОСОБА_7 .. Так, свідок ОСОБА_9 дав показання про те, що на момент смерті ОСОБА_5 разом з позивачем перебував за кордоном. Про смерть батька позивач довідався через тиждень після його смерті. Коли повернувся в країну, то розмов про спадщину не було. Після смерті дядька його тітка повідомила, що в батька є майно. Свідок ОСОБА_10 показав, що за життя батька позивач з ним не спілкувався, на час смерті батька позивач був за кордоном. Про те, що в покійного було майно позивачеві повідомили у 2019 році. Свідок ОСОБА_11 дала показання про те, що до неї зателефонувала сестра ОСОБА_5 після смерті другого брата ОСОБА_7 , щоб вона повідомила позивача про те, що в батька був будинок. Позивач на той час був за кордоном, тому про це вона повідомила його матір.

Проаналізувавши всі представлені та дослідженні в судому засіданні докази, суд дійшов висновку, що позивач був обізнаним про смерть свого спадкодавця, мав достатньо часу для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька, його необізнаність про наявність у спадкодавця спадкового майна не може бути розцінено як об`єктивні, непереборні та істотні труднощі для своєчасного подання заяви про прийняття спадщини, яка могла бути подана не лише безпосередньо особисто до нотаріуса по місцю відкриття спадщини, а й направлена поштою, доставлена представником, для чого об`єктивних перешкод у позивача не існувало.

За таких обставин суд дійшов висновку про те, що позовна вимога є необґрунтованою, тому задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.263-265 ЦПК України, ст.1272 ЦК України,

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позовної вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку в 30-денний строк, який обчислюється з дня складання повного рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано .

Сторони та учасники:

Позивач ОСОБА_4 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач Горщиківська сільська рада, місце знаходження: с.Горщик Коростенського району Житомирської області, вул.Центральна, 31, .

Відповідач ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Повне рішення виготовлено 05.10.2020 року.

Суддя Волкова Н.Я.

Копія згідно оригіналу