233 Справа № 233/239/20
Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10.02.2020 р. м. Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Наумик О. О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_3 - нотаріуса Другої Костянтинівської державної нотаріальної контори (85114, Донецька область, м. Костянтинівка, вул. Театральна, 5) «про відкликання незаконної заяви про розподіл майна спадщини, житла»,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 16.01.2020 звернулася до суду до ОСОБА_2 з позовною заявою, в якій просила:

- надати їй доступ до джерела життєдіяльності у її хаті по АДРЕСА_1 , де вона фактично проживає;

- відкликати незаконну заяву від 13.06.2003, згідно з ч.2 ст.1273 ЦПК України (відмова від прийняття спадщини може бути відкликана протягом строку, встановленого для її прийняття), яка дала змогу злочинцям злочинно заволодіти батьківським майном шляхом обману та зловживання довірою;

- вжити заходи проти ОСОБА_2 (Відповідач), щоб вона не змогла спричинити їй фізичні та моральні ушкодження;

- відновити строки подачі позову з 30.12.2019, так як вона з цього моменту дізналася про порушення її права.

Судовою ухвалою від 27.01.2020 позовна заява як така, що не дотримує вимог ЦПК України, була залишена без руху за таких підстав:

В порушення вимог ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява не містила:

- поштовий індекс та зазначення повної адреси місця проживання чи перебування сторін позивача і відповідача, реєстраційний номер облікової картки платника податків сторін позивача і відповідача за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти сторін (п.2);

- у змісті позовних вимог позивач просила суд визначити у рішенні способи захисту її прав без посилання за текстом позовної заяви, яким законом передбачений такий спосіб (п.4).

Так, не зазначено:

в який спосіб суд має надати позивачу доступ до джерела життєдіяльності у її хаті по АДРЕСА_1 , де вона фактично проживає;

яким законом передбачено відкликання саме судом незаконної заяви від 13.06.2003;

які заходи, передбачені законом (яким самим), суд має вжити до Відповідача, щоб вона не змогла причинити позивачу фізичні та моральні ушкодження;

Крім того, визначений позивачем спосіб захисту її права власності не узгоджується з викладеними на його обґрунтування обставинами, згідно з якими відповідач заволоділа майном батьків позивача шляхом обману та зловживання довірою;

-при викладенні обставин в обґрунтування заявлених позовних вимог, не зазначений статус домоволодіння по АДРЕСА_1 , де позивач, за її ствердженням, фактично проживає, не зазначені докази на підтвердження цих обставин.

Також не викладені обставини, відповідно до яких відповідач, за ствердженням позивача, заволоділа майном її батьків шляхом обману та зловживання довірою, не зазначені докази на підтвердження цих обставин;

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору (п.6);

- зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п.8);

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (п.10).

Також, у порушення ст.95 ЦПК України додані до позовної заяви письмові докази, що надані в ксерокопіях, не засвідчені позивачем належним чином на предмет їх відповідності оригіналам своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Крім того, у порушення до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви не додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, при цьому будь-яких доказів на підтвердження доводів за заявою про звільнення від сплати судового збору (таких як, довідка про склад сім`ї, довідка органів пенсійного забезпечення про річний розмір доходу позивача, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, відомості про відсутність рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів) позивачем не надано.

Позивачу був наданий строк для усунення недоліків.

На виконання судової ухвали від 27.01.2020 від позивача на адресу суду 07.02.2020 надійшла заява «позов справа №233/239/20 про відкликання незаконної заяви про розподіл майна спадщини, житла», в якій позивач другим відповідачем зазначає ОСОБА_3 - нотаріуса Другої Костянтинівської державної нотаріальної контори, позовні вимоги викладає у такій редакції:

просить:

- відкликати її незаконну заяву від 13.06.2003 з Другої Костянтинівської державної нотаріальної контори згідно з ч.2 ст.1273 ЦПК України (відмова від прийняття спадщини може бути відкликана протягом строку, встановленого для її прийняття);

- відновити строки подачі позову з 30.12.2019 або з 02.02.2020, так як вона з цього моменту дізналася про порушення її права.

Позовна заява у новій редакції продовжує містити недоліки, на необхідність усунення яких було вказано у судовій ухвалі від 27.01.2020.

Так, за змістом позовних вимог позивач просить суд визначити у рішенні спосіб захисту її прав без посилання за текстом позовної заяви, яким законом передбачений такий спосіб, а саме яким законом передбачено відкликання саме судом незаконної заяви від 13.06.2003 (п.4 ч.3 ст.175 ЦПК);

при викладенні обставин в обґрунтування заявлених позовних вимог, не зазначений статус домоволодіння по АДРЕСА_1 , де позивач, за її ствердженням, фактично проживає, не зазначені докази на підтвердження цих обставин (п.8 ч.3 ст.175 ЦПК);

позовна заява не містить підтвердження позивача про те, що нею не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (п.10 ч.3 ст.175 ЦПК).

До позовної заяви у новій редакції не додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, як це передбачено ч.4 ст.177 ЦПК України.

Одночасно з уточненою позовною заявою за її текстом позивач просить звільнити або відстрочити сплату нею судового збору до отримання судового рішення згідно з п.3 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», оскільки предметом її позову є захист житлових прав, захист життя та здоров`я, яке погіршилося через останні події; вона є пенсіонером за віком, бездоганно працювала вчителем, має пільгу «Діти війни», інших доходів не має, просить стягнути усі судові витрати з Відповідачів.

Щодо заявленого клопотання звільнення або відстрочення сплати судового збору:

Згідно зі статтею 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі (ч.1). З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч.3).

Питання сплати судового збору, звільнення від його сплати, а також відстрочення або розстрочення сплати судового збору за подання заяв до суду регулює Закон України «Про судовий збір».

За приписами статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (частина 1 статті 8).

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина 2 статті 8).

Пунктом 29 постанови Пленуму «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 р. роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-У1 та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових рахунків та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Виходячи з норм зазначеного закону, позивач має не тільки навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, а і надати відповідні докази, які доведуть її скрутне матеріальне становище.

Проте будь-яких доказів на підтвердження доводів за заявою про звільнення від сплати судового збору або відстрочення такої сплати (таких як, довідка про склад сім`ї, довідка органів пенсійного забезпечення про річний розмір доходу позивача, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, відомості про відсутність рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів) позивачем не надано.

Пенсійне посвідчення видане позивачці 14.09.2004 відображає її соціальний статус і не є підтвердженням скрутного майнового стану.

Тож у задоволенні клопотання слід відмовити.

Згідно зі ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 840,80 грн.

Таким чином позивач має за заявлену нею вимогу (відповідно до уточнених позовних вимог) сплатити судовий збір у загальному розмірі 840,80 грн.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачці додатковий строк для усунення недоліків, а саме сплати судового збору.

Керуючись ст.185 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - нотаріуса Другої Костянтинівської державної нотаріальної контори «про відкликання незаконної заяви про розподіл майна спадщини, житла» - залишити без руху, надавши позивачці для виправлення недоліків додатковий строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

В разі неусунення недоліків у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя