Справа № 362/4711/20
Провадження № 2/362/2384/20
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

"14" вересня 2020 р.

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Райффайзень Банк Аваль» до ОСОБА_1 про прийняття позовної заяви, відкриття провадження по справі, звернення стягнення на предмет іпотеки та стягнення судових витрат,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Зокрема, вимоги пунктів першого і третього прохальної частини позову не є позовними по своїй суті, оскільки не стосуються дій чи бездіяльності відповідача та не можуть бути до нього звернені, оскільки взагалі не є предметом спору між сторонами.

Викладені у пунктах першому і третьому прохальної частини позову прохання не є способами захисту цивільних прав, які використовуються при формулюванні позовних вимог з метою захисту і/або відновлення прав та інтересів які порушені.

Зокрема, вирішення питання про прийняття позовної заяви, призначення розгляду справи та розподілу судових витрат, про які позивач просить у пунктах першому і третьому заяви, здійснюється судом в силу положень ЦПК України, тобто належить виключно до повноважень суду та не потребує додаткового їх заявлення як позовних.

Тобто, позивачу слід вирішити питання щодо обґрунтованості, доцільності, необхідності заявлення таких позовних вимог та їх формулювання у прохальній частині заяви.

Так, відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна.

Натомість, в порушення вимог частини п`ятої статті 177 ЦПК України, позивач не додав до позовної заяви наявні в нього докази, що підтверджують вартість спірного майна.

Отже, позивачу слід визначити дійсну вартість спірного майна та, в залежності від її розміру, вказати дійсну, реальну ціну позову.

Після цього, з урахуванням ціни позову, позивачу необхідно буде сплатити судовий збір відповідно до вимог Закону України «Про судових збір» та додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Щодо суми судового збору сплаченого позивачем, необхідно звернути увагу на висновки постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17 та зважати, що зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог і виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами ст. 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов. Таким чином, наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Тобто, висновок про те, що при зверненні до суду з позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки судовий збір має сплачуватися як за вимогу немайнового характеру, суперечить закону.

Отже, з урахуванням ціни позову, позивачу необхідно сплатити судовий збір відповідно до вимог Закону України «Про судових збір» та додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Після цього, позивачу необхідно буде додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Також, всупереч вимогам частини першої статті 177 ЦПК України, позивач не додав до позовної заяви копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Дана обставина підтверджується переліком додатків до позову, у якому відсутня вказівка про те, що до позовної заяви додано копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Тобто, якщо у додатку не вказано, що до позову додається «копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб», то є очевидним висновок, що вказаних документів до позову не додано.

Отже, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб: шляхом подання нової редакції позовної заяви, яка б повністю відповідала вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача і надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 258 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Райффайзень Банк Аваль» до ОСОБА_1 про прийняття позовної заяви, відкриття провадження по справі, звернення стягнення на предмет іпотеки та стягнення судових витрат залишити без руху.

Повідомити про вказане позивача і надати йому строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя