Єдиний унікальний номер 243/1891/20
Номер провадження 22-ц/804/3189/20

УХВАЛА
про залишення апеляційної скарги без руху
28 вересня 2020 року м. Бахмут
Суддя Донецького апеляційного суду Мірута О.А., розглянувши апеляційну скаргу представника позивача Керанчука Валерія Борисовича діючого в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 04 вересня 2020 року по цивільній справі за № 243/1891/20 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання спадкового договору,-
Ухвалою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 04 вересня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання спадкового договору - залишено без розгляду.
Із вказаним судовим рішенням не погодився представник позивача Керанчук В.Б.. який діє в інтересах ОСОБА_1 та подав апеляційну скаргу, яка надійшла до Донецького апеляційного суду.
Вивчивши матеріали справи, вважаю, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.
Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
В апеляційній скарзі представник позивача ОСОБА_4 зазначає, що відповідно до пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнений від сплати судового збору, оскільки є учасником бойових дій.
Посилання представника позивача на положення пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», як на підставу звільнення від сплати судового збору, є необґрунтованими.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».
Судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.
Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, з порушенням їхніх прав.
Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.
Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-ХІІ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.
Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.
Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».
Відповідно пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.
Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12 лютого 2020 року в справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) вказано, що вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».
З матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 має статус учасника бойових дій, що підтверджується копією посвідчення серії НОМЕР_1 від 03 липня 2000 року (а.с. 5). До суду він звернувся з позовом про розірвання спадкового договору.
Предметом спору у справі № 243/1891/20 є розірвання спадкового договору, отже вказаний спір виник із спадкових правовідносин та не пов`язаний із порушенням прав ОСОБА_1 , як учасника бойових дій.
Отже, ОСОБА_1 не звільнений від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, а тому йому необхідно сплати судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 04 вересня 2020 року по цивільній справі за № 243/1891/20 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання спадкового договору.
Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».
Відповідно до ст. 3 Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" за подання до суду апеляційної скарги на судове рішення справляється судовий збір.
Відповідно до п. 3 частини 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до п/п 9 пункту 1 частини 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011року № 3674-VІ "Про судовий збір" (в редакції, яка діє з 01 січня 2020 року, тобто на момент подачі апеляційної скарги) за подання до суду фізичною особою апеляційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.
Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 01 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі 2102 гривні.
Тобто, з апеляційної скарги представника позивача Керанчука В.Б., діючого в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 04 вересня 2020 року підлягає сплаті судовий збір у розмірі 420,40 грн. (2102 х 0,2).
Проте документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 420,40 грн., заявником до апеляційної скарги не додано.
Таким чином, з урахуванням норм діючого законодавства позивачу рекомендується сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги у розмірі: 420 грн. 40 коп. (2102 грн.*0,2) за наступними реквізитами:
- Отримувач коштів Маріупольське УК/м. Маріуполь/22030101
- Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989721
- Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)
- Код класифікації доходів бюджету - 22030101
- Назва платника (для юридичної особи), ПІБ та адреса (для фізичної особи)
- Призначення платежу.
При цьому поле «призначення платежу» заповнюється таким чином:
*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).
На підтвердження оплати судового збору до апеляційного суду необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору у встановленому законом розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.
Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Згідно частини 2 статті 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Враховуюче наведене, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху та надати позивачу для усунення зазначених вище недоліків апеляційної скарги строк на час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ст. 357, ст. 185 ЦПК України, суддя, -
Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_4 , діючого в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 04 вересня 2020 року по цивільній справі за № 243/1891/20 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання спадкового договору - залишити без руху.
Надати строк ОСОБА_1 , для усунення зазначених недоліків апеляційної скарги десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.
Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі не усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, апеляційна скарга вважатиметься неподаною і буде повернута скаржнику.
Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.
Суддя Донецького
апеляційного суду О.А. Мірута