Справа № 236/1674/20
27 серпня 2020 року Краснолиманський міський суд Донецької області у складі:
головуючого судді - Сердюк Н.В.,
за участю секретаря - Безорчук А.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Лиман за відсутністю сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , до Акціонерного Товариства" ДТЕК Донецькі електромережі", про збільшення розміру відшкодування шкоди у зв`язку із збільшенням розміру мінімальної заробітної плати, -
18.05.2020 року до Краснолиманського міського суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного Товариства "ДТЕК Донецькі електромережі", про збільшення розміру відшкодування шкоди у зв`язку із збільшенням розміру мінімальної заробітної плати (а.с. 1).
17.06.2020 року позивач ОСОБА_1 надав до суду уточнену позовну заяву (а.с. 23,24).
Позивач ОСОБА_1 , належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не прибув, надав суду заяву, в якій просить справу розглянути за його відсутності, на уточнених позовних вимогах наполягає.
Представник відповідача АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» в судове засідання не прибув, хоча був належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, клопотання про розгляд справи за його відсутності та відзиву на позовну заяву та уточнену позовну заяву суду не надав.
Дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Частиною 1 ст. 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи.
В судовому засіданні встановлено, 06.03.2013 року Краснолиманським міським судом Донецької області було ухвалено рішення в справі № 0530/3435/2012 за позовом ОСОБА_1 до ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго", ОСОБА_2 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 , третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог: ЗАТ "Страхова компанія "Крона", про відшкодування матеріальної і моральної шкоди, заподіяної злочином, згідно з яким з Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Донецькобленерго" на користь ОСОБА_1 стягнуто заробіток (дохід) втрачений внаслідок каліцтва за період з 01.10.2009 року по 31.12.2012 року в розмірі 103 058,30 грн., 100 000,00 грн. в рахунок компенсації моральної шкоди, а також заробіток (дохід) втрачений внаслідок каліцтва щомісячно, починаючи з 01.01.2013 року та довічно, в розмірі 60 відсотків від п"ятикратного розміру мінімальної заробітної плати.
Рішенням Апеляційного суду Донецької області від 23.04.2013 року вищевказане рішення суду було змінено в частині визначення розміру моральної шкоди та стягнення щомісячних виплат втраченого заробітку з 01.01.2013 року, а саме з ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" на користь ОСОБА_1 стягнуто грошову компенсацію в відшкодування моральної шкоди в розмірі 97450,00 грн. та заробіток (дохід), втрачений внаслідок каліцтва щомісячно, починаючи з 01.01.2013 року в розмірі 3441,00 грн. (а.с. 23-30). При цьому сума заробітку (доходу), втраченого внаслідок каліцтва, яка за рішенням суду становить 3441,00 грн., розрахована з урахуванням мінімальної заробітної плати на час ухвалення рішення, а саме 1147,00 грн. (мінімальна заробітна плата станом на 01.01.2013 ) х 5 х 60%.

Рішенням Краснолиманського міського суду Донецької області від 23.05.2019 року з АТ "ДТЕК Донецькі електромережі" на його користь стягнуто кошти в розмірі 193 908,00 грн. втраченого заробітку (доходу) внаслідок каліцтва за період з березня 2016 року по березень 2019 року, також стягнуто з АТ " ДТЕК Донецькі електромережі" на його користь 12519,00 грн. втраченого заробітку (доходу) внаслідок каліцтва щомісячно, починаючи з 01.03.2019 року.

Постановою Апеляційного суду Донецької області від 21.08.2019 року зазначене рішення було залишено без змін.

Постановою заступника начальника відділу Краматорського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа № 236/930/19, виданого 05.09.2019 року Краснолиманським міським судом Донецької області закінчено, у зв`язку з виконанням судового рішення.

Згідно ст. 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" мінімальна заробітна плата у місячному розмірі складає з 1 січня - 4723,00 грн..

Відповідачем не здійснювався перерахунок виплат у зв`язку з підвищенням розміру мінімальної заробітної плати позивачеві.

Внаслідок отриманих ОСОБА_1 травм йому було встановлено стійку втрату працездатності - 60 %.

Рішенням Краснолиманського міського суду Донецької області від 06.03.2013 року, яке було частково змінено рішенням Апеляційного суду Донецької області від 23.04.2013 року, та яке вступило в законну силу, було підтверджено обов`язок відповідача щодо відшкодування шкоди, завданої каліцтвом на користь позивача.

Відповідно до частини 4 статті 82 ЦПК України, обставини, встановлені судовим рішенням суду у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільні права, має право на їх відшкодування. До збитків відносяться доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене.

Рішенням Краснолиманського міського суду Донецької області від 23.05.2019 року з АТ "ДТЕК Донецькі електромережі" на його користь стягнуто кошти в розмірі 193 908,00 грн. втраченого заробітку (доходу) внаслідок каліцтва за період з березня 2016 року по березень 2019 року, також стягнуто з АТ " ДТЕК Донецькі електромережі" на його користь 12519,00 грн. втраченого заробітку (доходу) внаслідок каліцтва щомісячно, починаючи з 01.03.2019 року. Постановою Апеляційного суду Донецької області від 21.08.2019 року зазначене рішення було залишено без змін.

Згідно положень ст. 1195 ЦК України фізична або юридична особа, яка завдала шкоди каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я фізичній особі, зобов`язана відшкодувати потерпілому заробіток (дохід), втрачений ним внаслідок втрати чи зменшення професійної або загальної працездатності, а також відшкодувати додаткові витрати, викликані необхідністю посиленого харчування, санаторно-курортного лікування, придбання ліків, протезування, стороннього догляду тощо. У разі каліцтва або іншого ушкодження здоров`я фізичної особи, яка в момент завдання шкоди не працювала, розмір відшкодування визначається виходячи з розміру мінімальної заробітної плати. Шкода, завдана фізичній особі каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, відшкодовується без урахування пенсії, призначеної у зв`язку з втратою здоров`я, або пенсії, яку вона одержувала до цього, а також інших доходів.

Статтею 1197 ЦК України визначено, що розмір втраченого фізичною особою внаслідок каліцтва або іншого ушкодження здоров`я заробітку (доходу), що підлягає відшкодуванню, визначається у відсотках від середнього місячного заробітку (доходу), який потерпілий мав до каліцтва або іншого ушкодження здоров`я, з урахуванням ступеня втрати потерпілим професійної працездатності, а за її відсутності - загальної працездатності. Середньомісячний заробіток (дохід) обчислюється за бажанням потерпілого за дванадцять або за три останні календарні місяці роботи, що передували ушкодженню здоров`я або втраті працездатності внаслідок каліцтва або іншого ушкодження здоров`я. Якщо середньомісячний заробіток (дохід) потерпілого є меншим від п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, розмір втраченого заробітку (доходу) обчислюється виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати. Якщо потерпілий на момент завдання йому шкоди не працював, його середньомісячний заробіток (дохід) обчислюється, за його бажанням, виходячи з його заробітку до звільнення або звичайного розміру заробітної плати працівника його кваліфікації у цій місцевості.

Згідно ч. 1 ст. 1202 ЦК України відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю потерпілого, здійснюється щомісячними платежами.

Відповідно до ч. 2 ст. 1208 ЦК України за заявою потерпілого у разі збільшення розміру мінімальної заробітної плати розмір відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю підлягає відповідному збільшенню на підставі рішення суду.

Зазначена норма спрямована на забезпечення реального захисту інтересів потерпілого та не залежить від способу обчислення розміру відшкодування.

Оскільки платежі та такими зобов`язаннями призначені на утримання фізичної особи, вони повинні збільшуватися в тій же пропорції, в якій підвищується розмір мінімального заробітку, взятого за основу при визначенні щомісячної суми відшкодування.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, про те, що у зв`язку зі збільшенням розміру мінімальної заробітної плати з 01.01.2020 року, повинно було відбуватися і збільшення розміру відшкодування шкоди ОСОБА_1 ..

Втім, розмір шкоди, яка сплачувалась відповідачем на користь позивача з 01.01.2020 року не змінювався та складав 12519,00 грн. щомісячно. Тому позовні вимоги про стягнення втраченого заробітку підлягають задоволенню.

Позивач просить стягнути з відповідача заборгованість по відшкодуванню шкоди, заподіяної ушкодженням здоров"я внаслідок каліцтва, за період з 01.01.2020 року по 01.05.2020 року в розмірі 8250,00 грн., при цьому враховує, раніше сплачені йому кошти та бере до уваги законодавство України щодо збільшення розміру мінімальної заробітної плати протягом вказаного періоду.

Однак, згідно з положенням п. 22 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" вимоги про перерахунок сум щомісячних платежів, раніше визначених судом, підлягають до задоволення за час, що не перевищує трьох років.

Оскільки, ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом 18.05.2020 року позовні вимоги підлягають задоволенню.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що на користь позивача підлягає стягненню з відповідача 8250,00 грн. втраченого заробітку за період з 01.01.2020 року по 01.05.2020 року з розрахунку:

4173,00 грн. (мінімальна заробітна плата за 2019 рік) х 5 х 60% = 12519,00 грн. (фактично виплачені кошти)),

4723,00 грн. (мінімальна заробітна плата за 2020 рік) х 5 х 60% =14169,00 грн.,

14169,00 грн. - 12519,00 грн.=1650,00 грн.х5 міс. ( з 01.01.2020 року-01.05.2020 року)=8250,00 грн..

З приводу вимоги позивача щодо зобов`язання відповідача здійснювати щомісячне нарахування та виплату відшкодування шкоди, починаючи з 01.01.2020 року, виходячи з розрахунку мінімальної заробітної плати до зміни ступеня працездатності, суд наголошує наступне.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном; ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини (зокрема, наприклад, справа «Суханов та Ільченко проти України» заяви № 68385/10 та 71378/10, а також справа «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам II проти Німеччини», заява N9 42527/98 тощо) «майно» може являти собою «існуюче майно» або засоби, включаючи «право вимоги» відповідно до якого заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання»/ «правомірне очікування» (legitimate expectation) стосовно ефективного здійснення права власності.

Європейський Суд неодноразово вказував, що володінням, на яке поширюються гарантії ст. 1 Протоколу № 1 є також майнові інтереси, вимоги майнового характеру, соціальні виплати, щодо яких особа має правомірне очікування, що такі вимоги будуть задоволені.

Таким чином вимоги позивача щодо отримання від відповідача відшкодування шкоди з 01.01.2020 року відповідають критеріям правомірних очікувань в розумінні практики Європейського Суду.

Отже, суд приходить до висновку, що з 01.01.2020 року на користь позивача підлягає стягненню з відповідача відшкодування втраченого заробітку (доходу) внаслідок каліцтва, в розмірі 14169,00,00 грн. (з розрахунку 4723,00 грн. х 5 х 60%), щомісячно.

Позивач звільнений від сплати судового збору за подання заяви про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом на підставі п. 2 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою встановлюється судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

Позивачем заявлена вимога про стягнення з відповідача заборгованості з відшкодування втраченого заробітку (доходу) внаслідок каліцтва в розмірі 19800,00грн.. Враховуючи, що судом задоволені позовні вимоги повністю на суму 19800,00 грн., відповідно до положень ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1980,00 грн..

Згідно з вимогами п.3 ч.1 ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішень у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров"я, або смертю фізичної особи, - у межах суми стягнення за один місяць.

На підставі викладеного, керуючись ст. 1195, 1197, 1202, 1205, 1208 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 12, 13, 141, 258-259, 263-265, 430 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , представник до Акціонерного Товариства" ДТЕК Донецькі електромережі" про збільшення розміру відшкодування шкоди у зв`язку із збільшенням розміру мінімальної заробітної плати - задовольнити .

Стягнути з Акціонерного товариства "ДТЕК Донецькі електромережі" (юридична адреса: 84302, Донецька область, м. Краматорськ, ву. Комерційна, буд. 8, ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , який зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , 8250,00 (вісім тисяч двісті п`ятдесят грн.) гривень, втраченого заробітку (доходу) внаслідок каліцтва за період з 01.01.2020 року по 01.05.2020 року.

Стягувати з Акціонерного товариства "ДТЕК Донецькі електромережі" (юридична адреса: 84302, Донецька область, м. Краматорськ, ву. Комерційна, буд. 8, ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , який зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , по 14169,00 (чотирнадцять тисяч сто шістдесят дев`ять грн. 00 коп.) гривень втраченого заробітку (доходу) внаслідок каліцтва щомісячно, починаючи з 01.06.2020 року.

Стягнути з Акціонерного товариства "ДТЕК Донецькі електромережі" (юридична адреса: 84302, Донецька область, м. Краматорськ, ву. Комерційна, буд. 8, ) на користь держави ((рахунок одержувача: 5564, , МФО: 899998, одержувач: УК м. Лиман/отг м. Лиман/22030101, Банк одержувача: Казначейство України (ЕАП)) судовий збір у розмірі 1980 (одна тисяча дев"ятсот вісімдесят грн. 00 коп.) гривень.

Рішення в частині стягнення відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом у межах суми стягнення за один місяць підлягає негайному виконанню.

Рішення може бути оскаржено до Донецького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно із п/п. 15.5) п.15 розд. XIII «Перехідні положення» ЦПК України (в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно із п.3 розд. XII «Прикінцеві положення» ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлений 27.08.2020 року.

Суддя -