Справа № 463/1735/16-ц Головуючий у 1 інстанції: Леньо С.І.
Провадження № 22-ц/811/3661/19 Доповідач в 2-й інстанції: Шандра М. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого судді Шандри М.М.

суддів: Левика Я.А., Приколоти Т.І.

секретаря: Бадівської О.О.

за участю: представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на рішення Личаківського районного суду м. Львова від 25 вересня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності,

ВСТАНОВИЛА:

Позивач ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_5 , який у встановленому законом порядку уточнив та просив ухвалити рішення, яким розділити будинок за адресою АДРЕСА_1 на підставі варіанту № 3 висновку експертизи № 069/16 та розділити земельну ділянку кадастровий номер :04:004:0069 за адресою АДРЕСА_1 на підставі пропозиції поділу земельної ділянки розробленої інженером землевпорядником ОСОБА_6 .

У процесі розгляду справи ОСОБА_5 відчужив належну йому Ѕ частки будинку ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , у зв`язку з чим ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 16.05.2018 до участі в справі залучено останніх як правонаступників відповідача ОСОБА_5 .

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що є власником Ѕ частки зазначеного будинку. Власником іншої 1/2 частки будинку спочатку був ОСОБА_5 , який відчужив свою частку на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_3 . Самовільне будівництво у будинку відсутнє і як співвласник зазначеного будинку має намір виділити свою частку та у зв`язку з чим, провести також поділ земельної ділянки площею 0,1000 га, який розташований на цій земельній ділянці. В добровільному порядку спір вирішити неможливо, з приводу чого звернувся до суду з даним позовом, провівши поділ будинку згідно варіанту № 3 висновку експертизи № 069/16, а поділ земельної ділянки на підставі пропозиції поділу земельної ділянки розробленої інженером землевпорядником ОСОБА_6 .

Рішенням Личаківського районного суду м. Львова від 25 вересня 2019 року в позові ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності, а саме будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 відмовлено.

Рішення суду оскаржив ОСОБА_4 .

В апеляційній скарзі посилається на незаконність та необґрунтованість рішення суду, порушення судом норм матеріального та процесуального права. Вважає, що судом безпідставно відмовлено в позовних вимогах. Просить рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задоволити в повному обсязі.

У судовому засіданні апеляційної інстанції ОСОБА_1 , та її представник ОСОБА_7 , ОСОБА_3 просили апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду без змін, оскільки рішення відповідає нормам матеріального і процесуального права.

ОСОБА_4 та його представник ОСОБА_8 в судове засідання не з`явилися, подали до суду заяви про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю прибути в судове засідання, проте жодних доказів на підтвердження поважності причин неявки суду не надали, тому розгляд справи проводиться в їх відсутності.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Згідно із ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.1, ч.6 ст. 81 ЦПК України).

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів вважає, що рішення суду таким вимогам відповідає.

Судом установлено, що позивачу на підставі свідоцтва про право власності від 01.02.2016, копія якого долучена до матеріалів справи (а.с.31 т.1), належить 1/2 частки в будинку АДРЕСА_1 .

Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с.188-189, 190-191 т.1), власником іншої 1/2 частки будинку є відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , кожній з яких на підставі договору дарування належить по 1/4 частки будинку.

Відповідно до копії технічного паспорту на будинок (а.с.10-21 т.1) загальна площа будинку становить 545,1 кв.м, житлова 249 кв.м.

Згідно з частиною першою статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Відповідно до ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Згідно з частиною першою статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними.

Відповідно до статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

За клопотанням позивача у справі була призначена судова будівельно-технічна експертиза для визначення варіантів поділу будинку АДРЕСА_1 та поділу земельної ділянки за вказаною адресою між співвласниками.

Згідно Варіанту № 3 висновку судової будівельно-технічної експертизи № 069/16 від 24.04.2017 (а.с.67-114 т.1), відповідно до якого позивач просить провести поділ будинку, співвласнику ОСОБА_4 пропонується надати у власність приміщення будинку загальною площею 246,65 кв.м. Співласнику ОСОБА_5 , правонаступником якого є ОСОБА_1 та ОСОБА_3 приміщення загальною площею 298,45 кв.м. За вказаним варіантом співвласнику ОСОБА_4 пропонується надати у власність гараж з оглядовою ямою літ. «Б, ворота № 1, хвіртка № 3, частина огорожі № 2 та № 5 і замощення № І. Співвласнику ОСОБА_5 , правонаступником якого є ОСОБА_1 та ОСОБА_3 частину огорожі№ 2 та № 5, ворота з хвірткою № 4, у відповідності до варіанту розподілу земельної ділянки № 1 (таблиця № 21 додатку до висновку). Внаслідок такого поділу ОСОБА_4 буде володіти 48/100 ідеальних частин. ОСОБА_5 52/100 ідеальних частин. Грошова компенсація, яку має сплатити ОСОБА_5 в такому випадку, становить 31 925 грн.

При запропонованому варіанті розподілу необхідно виконати наступні роботи: співвласникам необхідно встановити перегородку в приміщенні коридору підвалу літ. VI, товщиною 0,40 м.; власнику 1/2 частки ОСОБА_5 ід.ч. необхідно облаштувати дверний проріз з встановленням дверей з приміщення підвалу літ. V в коридор літ VIII; закласти дверний проріз з коридору літ. 1-2 на сходову клітку літ. 1-1; облаштувати дверний проріз з встановленням дверей з приміщенням житлової кімнати літ. 1-7 в коридор літ. 1-10 і з приміщенням літ. 1-13 (1-й поверх); співвласнику ОСОБА_4 необхідно закласти дверний проріз з житлової кімнати літ. 1-8 в коридор літ. 1-2 (1-й поверх), пробити дверний проріз з встановленням дверей з житлової кімнати літ. 1-8 на сходову клітку літ. 1-1.

При запропонованому варіанті розподілу співвласникам необхідно також роз`єднати інженерні мережі, для чого в спеціалізованих проектних організаціях розробити проекти по розділенню водопостачання, газопостачання, електропостачання і каналізації і погодити їх у встановлених законом порядку.

Відповідно до ст. 152 ЖК України виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об`єкта в експлуатацію не потребується.

За приписами ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

За положеннями ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як убачається з матеріалів справи, поділ будинку за варіантом № 3 судової будівельно-технічної експертизи, який просить провести позивач, передбачає втручання в несучі конструкції та інженерні мережі, отже потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Проте позивач не надав суду доказів про наявність технічної можливості провести вищезазначені роботи. Не надано таких доказів і суду апеляційної інстанції.

Ураховуючи наведене, суд першої інстанції прийшов до правильного висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог про поділ будинку АДРЕСА_1 .

Відповідно до частини першої статті 120 ЗК України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення.

Частиною четвертою вищевказаної статті визначено, що у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди.

Таким чином, законодавцем визначено принцип цілісності об`єкта нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований. Тобто особа, яка набула право власності на будівлю чи споруду має право на відповідну частину земельної ділянки на тих самих умовах, на яких воно належало попередньому власникові або користувачу, якщо інше не передбачено у договорі відчуження нерухомості.

У зв`язку з відмовою у задоволенні вимоги про виділ частки з будинку суд першої інстанції прийшов до обгрунтованого висновку про залишення без задоволення вимоги про поділ земельної ділянки, оскільки будинок і земельна ділянка, на якій він розміщений, є цілісним об`єктом нерухомості.

Згідно із ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

При вирішенні справи суд першої інстанції правильно визначив характер правовідносин між сторонами, застосував закон, що їх регулює, повно і всебічно дослідив матеріали справи та надав належну правову оцінку доводам сторін і зібраним у справі доказам.

Ураховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а судове рішення без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 368, п.1 ч.1 ст. 374, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 залишити без задоволення.

Рішення Личаківського районного суду м. Львова від 25 вересня 2019 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови.

Повний текст постанови складено:24.09.2020

Головуючий

Судді