Справа № 712/7881/20
Провадження № 2/712/2046/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 серпня 2020 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Мельник І.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Черкаської міської ради про зобов`язання виключити з числа службових житлову квартиру,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 14.08.2020 звернулася до суду з позовом до Черкаської міської ради про зобов`язання виключити з числа службових житлову квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Вивчивши матеріали цивільної справи, вважаю наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Правила виключної підсудності, визначені у ч. 1 ст. 30 ЦПК України, які застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна, та стосуються позовів, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно (земельні ділянки, будинки, квартири тощо).

Як роз`яснено у п. 41 та п. 42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03. 2013 за №3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально.

У разі конкуренції правил підсудності (наприклад, при об`єднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосовуватися правила виключної підсудності.

Виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (ч. 1 ст. 30 ЦПК України).

Згідно з положеннями статті 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (ст. 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (ст.ст. 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (ст.ст. 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Як вбачається з предмету позову, позивачкою пред`явлено позов до відповідача щодо права користування нерухомим майном, тому виходячи з предмету спору та суб`єктивного складу сторін даний спір має розглядатись за правилами виключної підсудності, як це передбачено ст. 30 ЦПК України.

З огляду на викладене, прихожу до висновку, про відсутність підстав для розгляду позову ОСОБА_1 до Черкаської міської ради про зобов`язання виключити з числа службових житлову квартиру, оскільки даний спір має розглядатись за правилами виключної підсудності, як це передбачено ч. 1 ст. 30 Цивільного процесуального кодексу України, за місцем знаходження спірного майна, а саме: за адресою: АДРЕСА_1 , яке не знаходяться в межах юрисдикції даного суду, що дає підстави передати справу для подальшого розгляду до Придніпровського районного суду м. Черкаси.

Керуючись ст.ст. 30, 31 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Черкаської міської ради про зобов`язання виключити з числа службових житлову квартиру передати до Придніпровського районного суду м. Черкаси (місцезнаходження: м. Черкаси, вул. Гоголя, 316).

Роз`яснити сторонам, що передача справи з одного суду до іншого здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги в строки та порядку передбаченому ЦПК України.

Суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси І.О.Мельник