Справа №:755/1696/20
Провадження №: 2/755/1725/20
УХВАЛА

про відкриття провадження

"06" лютого 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ), третя особа - Служба у справах дітей та сімї Дніпровської районної у м.Києві державної адміністрації (місцезнаходження: 02094, м.Київ, вул. Краківська, буд. 20), про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , третя особа - Служба у справах дітей та сімї Дніпровської районної у м.Києві державної адміністрації, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Згідно заявлених вимог позивач просить суд визнати ОСОБА_3 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_2 .

Вимоги позову обґрунтовані тим, що позивач є власником квартири АДРЕСА_2 на підставі договору дарування квартири від 22 липня 2004 року, в спірній квартирі зареєстрований племінник позивача - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 02 вересня 2009 року. ОСОБА_3 ніколи не проживав в спірній квартирі, його особисті речі в квартирі відсутні, його місце проживання позивачу не відоме. Звернень щодо проживання ОСОБА_3 в квартирі від його батьків не надходило. Тому позивач переконаний, що ОСОБА_3 забезпечений житлом за фактичним місцем проживання - з батьками. Батько ОСОБА_3 - ОСОБА_2 був також зареєстрований в спірній квартирі, однак заочним рішенням Дніпровського районного суду м.Києва від 12 березня 2018 року ОСОБА_2 було визнано таким, що втратив право користування житловим приміщенням. Посилаючись на норми статей 391, 405, позивач вважає, що ОСОБА_3 втратив право користування кватирою АДРЕСА_2 .

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, приходжу до висновку про те, що позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства.

Крім того, позовна заява містить клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до положень ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Суд враховує положення частин 1 - 4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та вважає, що дана справа підпадає під ознаки малозначної справи і не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Обставини справи, що згідно ч. 3 ст. 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому приходжу до висновку про те, що справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним, і за таких умов відсутні правові підстави для задоволення клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

За таких обставин, враховуючи вимоги ч. 1- 4 ст. 274, ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Крім того, до позовної заяви долучено клопотання позивача про витребування з Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м.Києві відомостей з державного реєстру актів цивільного стану про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме прізвища, ім`я, по-батькові матері дитини, та витребування у Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС у м.Києві та Київській області відомості за якою адресою зареєстрований ОСОБА_2 .

На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, суддею в порядку досудової підготовки справи здійснено запит до Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА». Відповідно до наданої інформації станом на 05 лютого 2020 року, ОСОБА_2 був зареєстрований за адресою АДРЕСА_4 , та з 18 червня 2019 року знятий з реєстрації на підставі судового рішення.

Отже, суд не вбачає підстав для повторного витребування відомостей щодо реєстрації місця проживання ОСОБА_2 .

Щодо відомостей відносно матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , суд зазначає наступне.

У відповідності з вимогами ч.1 ст.47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно ч. 3 ст. 84 ЦПК України у разі задоволення клопотання суд своє ухвалою витребовує відповідні докази.

Суд приходить до висновку, що відомості про матір які внесені відповідними органами до запису про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мають суттєве значення для вирішення справи. Тому в цій частині клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до частин 7-10 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 175, 177, 187, 261, 274-279, 352-355 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , третя особа - Служба у справах дітей та сімї Дніпровської районної у м.Києві державної адміністрації, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

Роз`яснити відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо позову або відзиву, в яких викласти свої аргументи і міркування та відповідні докази на підтримку або заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії даної ухвали. До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - шостою ст. 178 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Витребувати у Дніпровського районного у м.Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зазначені докази мають бути подані до Дніпровського районного суду м. Києва (02105,

м. Київ вул. І.Сергієнка, 3, каб. 43) протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

У разі не можливості подання доказів, в тому числі в строк встановлений судом, повідомити про це суд, із зазначенням причин, протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Відповідачу та третій особі напра вити копію позовної заяви з додатками.

Повідомлення відповідача здійснювати через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду у зв`язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5 п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: