Номер провадження: 22-ц/813/7840/20
Головуючий у першій інстанції Огренич І. В.
Доповідач Драгомерецький М. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

01.09.2020 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі судді судової колегії судової палати з розгляду цивільних справ Драгомерецького М.М., розглянувши питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 23 грудня 2019 року по праві за позовом ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особі - Київський районний у місті Одесі відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 23 грудня 2019 року заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

23 липня 2020 року ОСОБА_1 подав до суду апеляційну скаргу, в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

В обґрунтування поважності причини пропуску строку на апеляційне оскарження ОСОБА_1 зазначає, що копію ухвали Київського районного суду м. Одеси від 23 грудня 2019 року отримав поштою 08 липня 2020 року, у зв`язку з цим просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали суду.

Перевіривши матеріали справи, приходжу до висновку, що зазначені причини пропуску строку є неповажними, а апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 22 листопада 2019 року відкрито провадження по справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення та призначено справу до судового розгляду у судовому засіданні на 23 грудня 2019 року (а. с. 16-17).

Вищезазначену ухвалу суду ОСОБА_1 отримав 13 січня 2020 року, про що наявна відмітка в рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення (а. с. 26).

23 грудня 2020 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав до суду заяву про закриття провадження по справі у зв`язку з виникненням спору про право (а. с. 20).

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 23 грудня 2019 року заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення залишено без розгляду. (а. с. 23-24).

14 січня 2020 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав до суду заяву про повернення судового збору у зв`язку із залишенням заяви без розгляду ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 23 грудня 2019 року (а. с. 28).

14 січня 2020 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав до суду заяву про видачу про видачу копії ухвали Київського районного суду м. Одеси від 23 грудня 2019 року (а. с. 36).

28 січня 2020 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав до суду заяву про залишення без розгляду заяви про повернення судового збору (а. с. 31).

Відповідно до ч. 1 ст. 58 та ч. 1 ст. 64 ЦПК сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Згідно вищевикладеного вбачається, що представнику ОСОБА_2 , який здійснює від імені ОСОБА_1 його процесуальні права та обов`язки, було достовірно відомо про цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення та наявність ухвали Київського районного суду м. Одеси від 23 грудня 2019 року, однак ні ОСОБА_2 , ні ОСОБА_1 , жодним чином не реалізовували своє право на доступ до судового рішення.

Згідно ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006р. суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.

Крім того, вирішуючи питання щодо поважності пропуску строку на оскарження, апеляційний суд враховує правовий висновок Верховного суду України викладений в ухвалі по справі №5-45кз17 від 24 лютого 2017 року, відповідно до якого несвоєчасне отримання копії судового рішення саме по собі не може бути визнано поважною причиною пропуску строку. Визнати поважною причиною можливо лише в сукупності з іншими обставинами, обумовленими поважністю, з огляду на які цей строк було пропущено. Крім того, як зазначив ВСУ, особа має можливість реалізувати своє право на доступ до судових рішень через Єдиний державний реєстр судових рішень шляхом пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин.

Таким чином, не заслуговують на увагу та не можуть бути поважними, викладені представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали Київського районного суду м. Одеси від 23 грудня 2019 року, а отже скаржнику необхідно навести поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження та підтвердити їх доказами.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 ЦПК України і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження, у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

За наведених обставин вважаю, відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без руху та роз`яснити право на звернення до апеляційного суду із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Київського районного суду м. Одеси від 23 грудня 2019 року, в якій зазначити поважні підстави для поновлення такого строку, протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Крім того за подачу апеляційної скарги не сплачено судовий збір.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за розгляд апеляційної скарги, поданої фізичною особою на ухвалу суду сплачується у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» з 01 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2 102 гривень.

Таким чином, сума судового збору, що підлягає сплаті при подачі апеляційної скарги становить 420,40 гривень.

Тому, ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір в сумі 420,40 гривень на розрахунковий рахунок: Отримувач коштів: УК у м. Одесі/Малиновський р-н/22030101. Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38016923. Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП). Код банку отримувача (МФО): 899998. Рахунок отримувача: UA0015007. Код класифікації доходів бюджету: 22030101. Призначення платежу*;101_______(код клієнта за ЄДРОПУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____________(ПІБ чи назва установи організації), Одеський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Оригінал квитанції про сплату судового збору та заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Київського районного суду м. Одеси від 23 грудня 2019 року необхідно направити на адресу Одеського апеляційного суду (65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 24-а).

Частиною 2 ст. 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 23 грудня 2019 року залишити без руху та надати строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків - десять днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання зазначених вимог у встановлений строк, а також якщо вказані в заяві підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання та може бути оскаржена лише в частині визначення розміру судового збору безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги.

Суддя Одеського апеляційного суду М.М. Драгомерецький