Справа № 419/371/20
Провадження № 2/419/185/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2020 року Новоайдарський районний суд Луганської області

у складі: головуючого судді - Мартинюка В. Б.,

за участю: секретаря - Московченко О. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Новоайдар Луганської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Райгородської сільської ради Новоайдарського району Луганської області про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Новоайдарського районного суду Луганської області з позовом до Райгородської сільської ради Новоайдарського району Луганської області про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом.

В обґрунтування заявлених вимог ОСОБА_1 зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 . Після його смерті залишилось спадкове майно. Відповідно до довідки № 149, виданої 16.04.2019 виконавчим комітетом Райгородської сільської ради Новоайдарського району Луганської області, померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 проживав та був зареєстрований по день смерті в АДРЕСА_1 ; заповіту до Райгородської сільської ради не подавав; на день смерті з померлим ніхто не був зареєстрований та не проживав. Після смерті ОСОБА_2 , у зв`язку з відсутністю заповіту прийняти спадщину могли наступні спадкоємці, перша черга: ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , друга черга: рідна сестра - ОСОБА_4 ; п`ята черга двоюрідна онука ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 та вона двоюрідна племінниця ОСОБА_1 . 28.08.2019 року під час розмови з ОСОБА_4 їй повідомлено про те, що після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове - право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності колективного сільськогосподарського підприємства «Райгородське» розміром 5,78 умовних кадастрових гектарів, яке з наявних спадкоємців протягом всього цього часу ніхто не прийняв у спадок, та запропонувала їй прийняти спадщину, як спадкоємцю п`ятої черги, а також гарантувала свою підтримку у реалізації її права на отримання спадщини. Згідно відповіді нотаріуса № 674/01-16 від 02.09.2019 року роз`яснено необхідність звернення до суду з заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та з заявою до суду про встановлення факту родини відносин з померлим двоюрідним дядьком. Після надання всіх необхідних документів, нотаріусом буде розглянуто заяву щодо спадкування майна померлого. Рішенням Кремінського районного суду Луганської області по справі № 414/2481/19 встановлено факт родинних відносин, що ОСОБА_1 є двоюрідною племінницею ОСОБА_2 , а ОСОБА_2 двоюрідним дядьком для ОСОБА_1 . Рішенням Новоайдарського районного суду Луганської області по справі № 419/2635/19 визначено ОСОБА_1 додатковий строк 3 (три) місяці для прийняття спадщини, після ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , з дня набрання рішенням законної сили.

За її заявою в Спадковому реєстрі зареєстровано 28.01.2020 року спадкову справу №65418258. Проте, приватним нотаріусом Новоайдарського районного нотаріального округу Карпенко Валентиною Миколаївною листом № 79/01-16 від 03.02.2020 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельну частку (пай), оскільки поданий сертифікат на право на земельну частку (пай) серія ЛГ № 0105805, виданий ОСОБА_2 Новоайдарською районною державною адміністрацією Луганської області 29.01.1997 та зареєстрований у Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) ІНФОРМАЦІЯ_5 за № 494, тоді як ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 » та роз`яснено право на звернення до суду для вирішення питання спадкування земельної частки (паю).

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилась, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити (а.с. 30).

Відповідач представник Райгородської сільської ради Новоайдарського району Луганської області в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без участі представника, позовні вимоги визнає (а.с. 33).

Частиною 1 статті 206 ЦПК України передбачено, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд робить наступні висновки.

Судовим розглядом встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 7).

Відповідно до копії Сертифікату на право на земельну частку (пай) серія ЛГ № 0105805 ОСОБА_2 на підставі рішення Новоайдарської районної державної адміністрації від 17.01.1997 № 3/1 належало право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності колективного сільськогосподарського підприємства «Райгородське» розміром 5,78 умовних кадастрових гектарів без визначення меж цієї частки в натурі (а.с. 9).

Згідно з довідки № 149, виданої 16.04.2019 року виконавчим комітетом Райгородської сільської ради Новоайдарського району Луганської області, померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 проживав та був зареєстрований по день смерті в АДРЕСА_1 ; заповіту в Райгородській сільській раді немає; на день смерті з померлим ніхто не був зареєстрований та не проживав (а.с. 8).

Відповідно до інформації наданої приватним нотаріусом Новоайдарського районного нотаріального округу від 02.09.2019 року № 614/01-16 щодо порядку спадкування роз`яснено необхідність звернення до суду з заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та з заявою до суду про встановлення факту родини відносин з померлим двоюрідним дядьком (а.с. 10).

Рішенням Кремінського районного суду Луганської області по справі № 414/2481/19 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Райгородська сільська рада Новоайдарського району Луганської області від 12.09.2019 року встановлено факт родинних відносин, що ОСОБА_1 є двоюрідною племінницею ОСОБА_2 , а ОСОБА_2 є двоюрідним дядьком ОСОБА_1 (а.с. 12-13).

Рішенням Новоайдарського районного суду Луганської області від 31.10.2019 року по справі № 419/2635/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до Райгородської сільської ради Новоайдарського району Луганської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - визначено ОСОБА_1 додатковий строк 3 (три) місяці для прийняття спадщини, після ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , з дня набрання рішенням законної сили (а.с. 11).

Відповідно до роз`яснення приватного нотаріуса Новоайдарського районного нотаріального округу Карпенко В. М. № 79/01-16 від 03.02.2020 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельну частку (пай), оскільки поданий сертифікат на право на земельну частку (пай) серія ЛГ № 0105805, виданий ОСОБА_2 Новоайдарською районною державною адміністрацією Луганської області 29.01.1997 та зареєстрований у Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) ІНФОРМАЦІЯ_5 за № 494, тоді як ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 » та роз`яснено право на звернення до суду для вирішення питання спадкування земельної частки (паю) (а.с. 16).

Згідно довідки наданої виконкомом Райгородської сільської ради Новоайдарського району Луганської області встановлено, що згідно до сертифікату на право на земельну ділянку частку (пай) серія ЛГ № 0105805 від 17.01.1997 року, виданого на підставі рішення Новоайдарської районної державної адміністрації від 17.01.1997 року № 3/1 за ОСОБА_2 рахується земельна ділянка (пай) розміром 5,78 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), яка розташована на території Райгородської сільської ради Новоайдарського району Луганської області та перебуває у колективній власності КСП «Райгородське», земельна ділянка не в оренді (а.с. 54).

Відповідно до копії інформаційної довідки про земельну частку (пай) від 04.03.2020 року № 150/108-20 сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ЛГ № 0105805, виданий на підставі рішення Новоайдарської районної державної адміністрації від 17 січня 1997 року № 3/1, зареєстрований у книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) по КСП «Райгородське» під реєстраційним № 494 від 29 січня 1997 року на імья ОСОБА_2 . Розмір земельної частки 9паю) по сертифікату складає: 5,60 з них: рілля - 2,97, сіножаті - 0,54; сіножаті (деградована рілля) - 0,46; пасовища - 1,54; багаторічні насадження - 0,09 в умовних кадастрових гектарах. Вартість паю в цінах на 01.07.1995 року становить 14188,32 грн. з них: рілля - 10951,24 грн., сіножаті - 1141,95 грн., сіножаті (деградована рілля) - 794,22 грн., пасовища - 1288,76 грн., багаторічні насадження - 12,16 грн. (а.с. 27).

Згідно копії спадкової справи № 16/2020 остання заведена за заявою ОСОБА_1 (а.с. 36).

Відповідно до ст.129 Конституції України судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Основними засадами судочинства є: законність; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; забезпечення доведеності вини; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; підтримання державного обвинувачення в суді прокурором; забезпечення обвинуваченому права на захист; гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, крім випадків, встановлених законом; обов`язковість рішень суду.

Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з ч. 1,2 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

У відповідності до вимог ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання чи оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно з ч. 2 ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Як встановлено судом спадкодавець ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилась не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР 1963 року.

Тобто в даному випадку, вирішуючи заявлений позов, суд застосовує законодавство, яке діяло на час виникнення спірних правовідносин та виходить із наступних обставин.

Статтею 524 ЦК України (1963 року) передбачено, що спадкування здійснюється за законом або за заповітом. Спадкування за законом здійснюється у разі відсутності заповіту.

Згідно з ст. 525 ЦК УРСР часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця, а при оголошенні його померлим - день, зазначений в статті 21цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст. 529 ЦК України (1963 року), при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого.

Відповідно до змісту ст. 548 ЦК України (1963 року) для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Згідно з ст. 549 ЦК України (1963 року) визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Згідно з ст. 561 ЦК УРСР свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям за законом після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини. При спадкоємстві як за законом, так і за заповітом свідоцтво може бути видане і раніше закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, якщо в державній нотаріальній конторі є дані про те, що, крім осіб, що заявили про видачу свідоцтва, інших спадкоємців немає.

Таким чином, ст. 549 ЦК УРСР встановлює строк на прийняття спадщини, згідно з якою дії на прийняття спадщини повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

П. 1 ч. 1 ст. 555 ЦК УРСР передбачено, що спадкове майно за правом спадкоємства переходить до держави, якщо у спадкодавця немає спадкоємців ні за законом, ні за заповітом.

Пунктом 5 ч. 1 ст. 555 ЦК УРСР було визначено, що спадкове майно за правом спадкоємства переходить до держави, якщо жоден із спадкоємців не прийняв спадщину. ЦК УРСР не обмежувався строк для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом, у тому числі й для держави. Тому, якщо упродовж встановленого шестимісячного строку ніхто зі спадкоємців за законом або за заповітом не прийняв спадщину, вважається, що спадщина переходить до держави.

Оскільки спадщина після смерті ОСОБА_2 відкрилася до набрання чинності ЦК України від 16.01.2003, тому перейшла у власність держави на підставі ст. 555 ЦК УРСР.

Не підлягають задоволенню позови щодо питань прийняття спадщини після смерті спадкодавців, які померли до 01 січня 2004 р., і спадщина прийнята кимось із спадкоємців, у тому числі шляхом вступу в управління та володіння спадковим майном або перейшла до держави.

Окрім цього, відповідно до статей 529, 530 ЦК УРСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю. При відсутності спадкоємців першої черги або при неприйнятті ними спадщини, а також в разі, коли всі спадкоємці першої черги не закликаються до спадкування, успадковують у рівних частках: брати і сестри померлого, а також дід та бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері (друга черга).

Статтею 531 ЦК УРСР встановлено, що до числа спадкоємців за законом належать непрацездатні особи, що перебували на утриманні померлого не менше одного року до його смерті. При наявності інших спадкоємців вони успадковують нарівні з спадкоємцями тієї черги, яка закликається до спадкоємства.

Оскільки Позивач є двоюрідною племінницею померлого, а відповідно до ЦК УРСР двоюрідна племінниця до кола спадкоємців за законом будь-якої черги, передбачених статтями 529-530 ЦК УРСР не належить, тому правила статті 549 ЦК УРСР щодо прийняття спадщини на неї не розповсюджується.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову, оскільки позивачка ОСОБА_1 не входила до кола спадкоємців за ЦК УРСР.

Керуючись ст. ст. 12,13,89,141,259,263,264,265,268 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Райгородської сільської ради Новоайдарського району Луганської області про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий: В. Б. Мартинюк