ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/651/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" березня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. з секретарем судового засідання Кримчук Я.Р., розглянувши у судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про встановлення порядку користування квартирою,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2019 р. ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2 , відповідач, разом - сторони) про встановлення порядку користування квартирою АДРЕСА_1 .

На обґрунтування позову зазначила, що спірна квартира належить на праві власності в рівних частках їй та відповідачу. Квартира складається з двох ізольованих жилих кімнат площею 10,4 кв.м. та 15,9 кв.м. Позивач просить встановити порядок користування квартирою, відповідно до якого виділити їй в користування кімнату площею 15,9 кв.м., а ОСОБА_2 - кімнату площею 10,4 кв.м., місця загального користування залишити у спільному користуванні співвласників, пославшись на те, що вона проживає з малолітнім сином, а відповідач постійно в квартирі не проживає.

Ухвалою від 21.10.2019 суд відкрив провадження у справі та призначив справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

З доданих до позовної заяви документів вбачається, що відповідач ОСОБА_2 рішенням суду визнаний недієздатним, а його опікуном є ОСОБА_3 .

В судове засідання сторони не з`явились.

Позивач подала заяву про підтримання позовних вимог, від законного представника відповідача ОСОБА_3 надійшла заява про визнання позову.

Зважаючи на неявку усіх учасників справи, фіксування судового процесу технічним засобом не здійснювалось.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини.

Спірним жилим приміщенням є двокімнатна квартира АДРЕСА_1 , яка належить на праві спільної часткової власності в рівних частках ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 17.02.2009 та договору дарування від 08.04.2009.

За приписом статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Відповідно до статті 319 цього Кодексу, яка встановлює визначальні принципи здійснення права власності, власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Частиною першою статті 383 ЦК України та статтею 150 Житлового кодексу УРСР закріплені положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб.

Відповідно до положень статті 358 цього Кодексу право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

Спірна квартира не може бути поділена в натурі, оскільки неможливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення із самостійними виходами, які можуть використовуватись як окремі квартири.

Частки співвласників у квартирі є рівними, питання про одержання грошової компенсації їх вартості сторони не ставлять.

Згідно технічного паспорту спірна квартира складається з двох ізольованих житлових кімнат площею 10,4 кв.м., 15,9 кв.м. та місць загального користування: кухні, ванної кімнати, вбиральні, коридору.

Жила площа квартири складає 26,3 кв.м., а отже на кожного з співвласників припадає в користування по 13,15 кв.м. жилої площі.

За запропонованим позивачем варіантом порядку користування квартирою її частка буде більшою на 2,75 кв.м. від розміру частки, яка припадає на її частку у праві власності, а частка відповідача, відповідно, буде перевищувати на 2,75 кв.м. розмір частки, яка припадає на його частку у праві власності.

Відповідно до положень частини 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Отже зважаючи на те, що законний представник відповідача безумовно визнала позов, і таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, наявні підстави для задоволення позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

На підставі викладеного, керуючись статтями 4, 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 141, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити порядок користування приміщеннями квартири АДРЕСА_1 , відповідно до якого виділити в користування ОСОБА_1 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_1 ) ізольовану жилу кімнату площею 15,9 квадратних метрів, ОСОБА_2 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , рнокпп НОМЕР_2 ) - ізольовану жилу кімнату площею 10,4 квадратних метрів.

Місця загального користування залишити у спільному користуванні співвласників квартири.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя:

Повне судове рішення складене 16 березня 2020 р.