Провадження №2/592/3196/20

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01 жовтня 2020 року м.Суми

Суддя Ковпаківського районного суду м. Суми Корольова Г.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонарного товариства «Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання- Інжиніринг» про стягнення середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні,

встановив:

Позивач звернулась до суду з вказаним позовом і просить стягнути з відповідача середній заробіток за період затримки розрахунку в сумі 44777,67 грн.

Дослідивши позовну заяву та документи, що до неї додані, суддя дійшов висновку, що позовну заву подано без додержання вимог, викладених у ст. 177 ЦПК України.

Так, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору. При цьому, позивач не слатила судовий збір, зазначивши, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» вона звільнена від сплати судового збору.

Згідно з п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить суд стягнути середній заробіток за час затримки повного розрахунку при звільненні.

Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати, що обґрунтовується наступним.

Згідно зі ст.1 Закону України «Про оплату праці», заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Відповідно дост.117 КЗпП вбачається, що середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні працівника проводиться не у зв`язку із виконуваною працівником роботою, а навпаки, у зв`язку із звільненням працівника та непроведенням з працівником належного розрахунку після припинення трудових відносин. Тобто, середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні є різновидом відповідальності власника перед працівником за порушення своїх зобов`язань з виплати заробітної плати і не входить до структури заробітної плати.

Разом з позовною заявою про стягнення середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні ОСОБА_1 було подано клопотання про відстрочення сплати судового збору або звільнення від сплати судового збору. Проте будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження майнового стану позивача, який позбавляє останню сплатити судовий збір до позову не надано.

Згідно з ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Виходячи з вищенаведеного, суддя приходить до висновку, про необхідність залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків - сплатити судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Керуючись ст.ст.175, 185 ЦПК України,

постановив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору або звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонарного товариства «Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання- Інжиніринг» про стягнення середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні - залишити без руху.

Запропонувати позивачу усунути недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Роз`яснити позивачу, що у разі неусуненя недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернеться позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.Ю. Корольова