УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" вересня 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Виниченко Л.М. розглянувши клопотання представника позивача про розгляд в судовому засідання з повідомленням (викликом) сторін справи за позовом Житлово-будівельного кооперативу «Шовковик-4» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з оплати членських внесків на утримання будинку та прибудинкової території,-

у с т а н о в и в:

31.07.2020 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Житлово-будівельного кооперативу «Шовковик-4» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з оплати членських внесків на утримання будинку та прибудинкової території.

Ухвалою суду від 03.08.2020 року позов було залишено без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 14.08.2020 року відкрито провадження у справі, призначено проведення розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін.

28.08.2020 року до суду надійшло клопотання представника позивача Білонога Олександра Олеговича про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін, у якому представник з посиланням на частини 5 та 7 ст. 279 ЦПК України зазначає, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Вивчивши подане клопотання, встановлено наступне.

Відповідно до положень частин 5, 7 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Відзив на позов від відповідача до суду не надходив.

Поряд із цим, згідно вимог ч. 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

За змістом ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2020 року визначений у розмірі 2 102,00 грн. Таким чином, сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить - 210 200,00 грн.

Як убачається зі змісту позовної заяви, предметом позову є стягнення грошової суми у розмірі 42 437,93 грн., що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також суд приходить до висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки учасники справи не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позивача та заперечень відповідача у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими Цивільним процесуальним кодексом України.

Загалом характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вказують на те, що обставини справи, мають бути підтверджені письмовими доказами, які безперешкодно можуть надаватись сторонами справи до суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Враховуючи викладене, та з огляду на те, що клопотання представника позивача є немотивованим в частині того, які процесуальні дії у даній справі суд не зможе вчинити без проведення судового засідання із викликом учасників справи, приходжу до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання представника позивача про розгляд справи з повідомленням сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 19, 279, 353-355 ЦПК України,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання представника позивача про розгляд в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін справи за позовом Житлово-будівельного кооперативу «Шовковик-4» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості з оплати членських внесків на утримання будинку та прибудинкової території - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя