Справа № 651/381/20
Провадження № 2/651/87/20
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и
01.10.2020 року смт. Верхній Рогачик
Верхньорогачицький районний
суд Херсонської області в складі:
судді ЗАГРУННОГО В.Г.
секретаря БЕДЮХ А.В.
розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі Верхньорогачицького районного суду Херсонської області смт. Верхній Рогачик Верхньорогачицького району Херсонської області цивільну справу №651/381/20 за позовом ОСОБА_1 до Зеленівської сільської ради Верхньорогачицького району Херсонської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
Позивач звернувся до суду з позовною заявою до Зеленівської сільської ради Верхньорогачицького району Херсонської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, якою просить суд визначити йому - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю села Зелене Верхньорогачицького району Херсонської області, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті матері ОСОБА_2 1922 року народження, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Причини пропуску строку на прийняття спадщини позивач обґрунтував в позові.
02.09.2020 року по даній справі відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання на 11.00 годину 01.10.2020 року.
В підготовче судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, але подав заяву (а.с. 10), якою просив справу розглянути за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив суд задовольнити їх в повному обсязі. Не заперечував проти ухвалення рішення в підготовчому судовому засіданні у разі визнання позову відповідачем.
Представник відповідача Зеленівської сільської ради в підготовче судове засідання не з`явилася, але подала заяву (а.с. 16), якою просила справу розглянути за її відсутності, позовні вимоги визнала в повному обсязі та не заперечувала проти ухвалення рішення про задоволення позову в підготовчому судовому засіданні.
Судом встановлено, що сторонам зрозумілі наслідки визнання позову відповідачем, а також встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.
Згідно ч.1.4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.
Згідно ч.ч. 3,4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст.ст. 206, 207 ЦПК України.
З огляду на ті обставини, що визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає доцільним ухвалити рішення в підготовчому судовому засіданні.
Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою сторін, суд вважає за можливе судове засідання проводити без фіксування за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Вивчивши матеріали даної справи, приймаючи до уваги позиції сторін, суд приходить до висновку, що існують всі підстави для задоволення даного позову з огляду на наступне.
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача - ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 6). Факт родинних відносин підтверджується доданими копією про шлюб, про народження (а.с. 4,5).
ОСОБА_2 склала заповіт, але він був втрачений позивачем, тому згідно ст. 1223 Цивільного кодексу України вступають в дію норми спадкування за законом. Він є єдиним спадкоємцем і інших спадкоємців за законом, згідно ст. 1258 Цивільного кодексу України немає, що також підтверджується відомостями, викладеними в постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії (а.с. 8).
До складу спадкового майна входить земельна ділянка у розмірі 5,68 га, розташована на території Зеленівської сільської ради, яка належала ОСОБА_2 на праві власності, що підтверджується копією Державного акту на право приватної власності на землю серії ІV-ХС №028517 (а.с. 7).
З метою прийняття спадщини позивач почав збирати необхідні документи для нотаріального її оформлення. При цьому планував звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в червні-серпні 2010 року, але з 27 червня 2010 року по 12 серпня 2010 року він перебував на амбулаторному лікуванні в територіальному медичному об`єднанні Верхньорогачицька ЦРЛ з загостренням ішемічної хвороби серця і тому не зміг вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини. Вказаний факт підтверджуються доданою довідкою КННП «Верхньорогачицької центр первинної медико-санітарної допомоги» від 07.07.2020 року (а.с. 9). В результаті, через загострення хвороби та її лікування позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Згідно ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.
Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
У ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
Судом встановлено, що позивач пропустив строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини з поважних причин.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили
Відповідно до ч.1 ст.142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.
Аналогічне положення щодо повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, також передбачено ч.3 ст.7 Закону України «Про судовий збір»
Оскільки відповідач визнав позов до початку розгляду справи по суті, то відповідно позивачу слід повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а саме 420,40 грн..
На підставі викладеного, ст.ст. 1220, 1233, 1270, 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» і керуючись ст.ст. 5, 10, 12, 13, 76, 82, 142, 200, 264, 265, 279, 354 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до Зеленівської сільської ради Верхньорогачицького району Херсонської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити в повному обсязі.
Визнати, що строк для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 ОСОБА_1 пропустив з поважної причини.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю села Зелене Верхньорогачицького району Херсонської області, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті його матері ОСОБА_2 1922 року народження, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби України у Херсонській області повернути позивачеві ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - 50% сплаченого судового збору в сумі 420 гривень 40 копійок за квитанцією № 18 від 02.09.2020 року.
Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, але не пізніше закінчення строку карантину. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу XIII «Перехідних положень» Цивільного процесуального кодексу України (в редакції закону №2147-VIII від 03 жовтня 2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя

Верхньорогачицького районного

суду Херсонської області В.Г. Загрунний