П О С Т А Н О В А

Іменем України

16 вересня 2020 року м. Ужгород

Колегія суддів Судової палати у цивільних справах Закарпатського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді: Собослой Г.Г.,

суддів: Фазикош Г.В., Кожух О.А.,

з участю секретаря: Микуляк Є.В..

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Ужгородського міськрайонного суду від 16 вересня 2016 року у справі № 308/13173/15-ц (Головуючий: Лемак О.В.), -

В С Т А Н О В И Л А :

У листопаді 2015 року ОСОБА_2 звернулася в суд із позовом до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, мотивуючи тим що відповідно до рішення Ужгородського міськрайонного суду від 18 травня 2015 року позивач є власником Ѕ частини будинку та земельної ділянки в АДРЕСА_1 . Однак, проживати в даному будинку позивач не має змоги, оскільки відповідачем постійно створюються перешкоди в користуванні будинком та земельною ділянкою. Згоди про поділ у натурі та виділ частки з відповідачем досягнути не видається можливим і змушена звернутися до суду з метою захисту свої законних прав та інтересів.

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 16 вересня 2016 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна задоволено.

Поділено житловий будинок у АДРЕСА_1 згідно ІІІ варіанту розподілу висновку експерта та виділити ОСОБА_2 в якості 1/2 частини спільного майна квартиру №1 (перший співвласник), яка складається з наступних приміщень: І площею 2,3 м. кв., ІІІ площею 6,9 м. кв., ІV площею 13,1 м. кв., V площею 23,3 м. кв. розташоване в цокольному поверсі, та з першого приміщення 1 площею 3,2 м. кв., 2 площею 7,0 м. кв., 3 площею 12,9 м. кв., 4 площею 23,0 м. кв., 5 площею 5,6 м. кв., 6 площею 4,4 м. кв., 7 площею 15,1 м. кв.

Виділено ОСОБА_1 в якості ? частини спільного майна з будинку в АДРЕСА_1, квартиру №2 (другий співвласник), такі приміщення: по цокольному поверху: І площею 2,4 м. кв., ІІ площею 6,9 м. кв., VI площею 10,4 м. кв., VII площею 15,2 м. кв. По першому поверху позиція І сходи площею 10,2 м. кв.; по другому поверху приміщення 1 сходи площею 6,9 м. кв., позиція 8 коридор площею 6,9 м. кв., позиція 9 площею 6,9 м. кв., позиція 10 площею 13,2 м. кв., позиція 11 площею 20,0 м. кв., позиція 12 площею 15,6 м. кв.

Виділено ОСОБА_2 в якості 1/2 частини спільного майна земельну ділянку згідно ІV варіанту розподілу - частину позначену SI площею 475,5 м. кв. (перший співвласник).

Виділено ОСОБА_1 в якості 1/2 частини спільного майна земельну ділянку згідно IV варіанту розподілу - частину позначену SII площею 475,5 м. кв. (другий співвласник).

Стягнуто з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача ОСОБА_2 сплачений нею судовий збір в розмірі 1220 грн.

Не погоджуючись із даним рішенням суду першої інстанції ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу в якій просить рішення суду змінити, як таке, що постановлене з порушенням норм процесуального та матеріального права, судом не здійснено поділу будинку і земельної ділянки в рівних долях, надано перевагу його опоненту при розподілі майна та не задовольнив зовсім його прохання при нерівності часток майно компенсувати у грошовому вигляді.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 який підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі, представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , який просить рішення суду залишити без змін, перевіривши матеріали справи, судова колегія приходить до наступного висновку.

Встановлено, що рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 18 травня 2015 року шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 укладений 21 липня 1984 року та зареєстрований Ужгородським міськвідділом ЗАГСу за актовим записом № 411 розірвано.

Визнано за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частину майна, що перебуває у спільній сумісній власності подружжя, а саме: житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , оформлений згідно свідоцтва про право особистої власності на жилий будинок від 12.04.1996 року на ім`я ОСОБА_1 та земельну ділянку, площею 0,100 га, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , передану для обслуговування житлового будинку, оформлену згідно Державного акта на право приватної власності на землю серії ЗК 015-010139, виданого Ужгородською міською радою 30.09.1996 року на ім`я ОСОБА_1 .

Відповідно до інвентаризаційної справи № 2499 спірний житловий будинок розташований на земельній ділянці розміром 0,10 га та має загальну площу 231 кв.м.

Згідно з Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень № 43392348 від 07.09.2015 року посвідчується право приватної спільної часткової власності ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , яким належить по 1/2 частини спірного будинку та земельної ділянки.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним і ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи бути обмеженим в його здійсненні.

Згідно з ч. 1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

У відповідності до положень ч. ч. 1, 2 ст.358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності (ч. 1 ст. 364 ЦК України).

Виходячи з аналізу змісту норм ст.ст. 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України слід дійти висновку, що виділ часток (поділу) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 22 січня 2016 року по даній справі призначено будівельно- та земельно-технічну експертизу і її висновком № 105 від 29 лютого 2016 року поділ житлового будинку в АДРЕСА_1 можливий з відступленням від рівності часток та вказано 3 варіанти поділу будинку.

Судова колегія вважає, що суд першої інстанції при наявності доказів наданих сторонами, які містяться у матеріалах справи і з врахуванням меж та підстав заявленого позову, оскільки зустрічні позовні вимоги ОСОБА_1 про розподіл будинку не заявлялися, розглянувши варіанти поділу будинку, запропоновані експертом згідно експертного висновку обґрунтовано вважав про задоволення позовних вимог ОСОБА_2 згідно ІІІ варіанту розподілу будинку, так як вказаний варіант поділу передбачає найменший відступ від ідеальних часток власників.

Ухвалою колегії суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Закарпатської області від 21 вересня 2017 року у даній справі призначено додаткову будівельно та земельно-технічну експертизу і згідно її висновку за № 2558/2559 від 27 травня 2019 року ринкова вартість одного квадратного метра, станом на час проведення дослідження будинковолодіння становить 7 685 грн. Ринкова вартість одного квадратного метра земельної ділянки (кадастровий номер :50:001:0321) площею 0,10 га за адресою АДРЕСА_1 станом на дату проведення дослідження становить 802,84 грн.

Із даного висновку експерта вбачається, що при ІІІ варіанту розподілу будинку загальна площа якого становить 231,4 м2, відповідно першому співвласнику ( ОСОБА_2 ) запропоновано приміщення в цокольному та першому поверсі, загальною площею 116,8 м2 а другому ( ОСОБА_1 ) запропоновано приміщення в цокольному, першому та другому поверсі загальною площею 114,6 м2. Різниця у м.кв. становить 1,1 м2 у грошовому виразі буде становити 8 453,5 грн., яка підлягає стягненню із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 ..

При розподілі земельної ділянки, суд першої інстанції з врахуванням ч.ч. 4, 5 ст. 89 ЗК України, висновку судово-будівельно-технічної експертизи № 105 від 29.02.2016 року, виділити земельну ділянку в АДРЕСА_1 площею - 0,1 га - технічно можливо та зазначено 4 варіанти поділу земельної ділянки і 4 варіант пропонує поділ земельної ділянки у рівних частках, а саме: земельну ділянку під житловим будинком площею 85 кв.м. залишено у спільному користуванні обох співвласників, а земельну ділянку площею -915 кв.м. розділено між власниками по Ѕ.

Згідно висновку додаткової будівельно та земельно- технічної експертизи за № 2558/2559 від 27.05.2019 року вбачається, що першому співвласнику ( ОСОБА_2 ) виділено земельну ділянку під позначенням SI - площею 457,5 м2 на якій розташовані наступні господарські будівлі та споруди, а саме: навіс під літ. «Б» вартістю 32 685,5 грн., хвіртка вартістю 3 735,5 грн., ворота вартістю - 14942,00 грн. та частина огорожі під літ. «1-3» вартістю 15 288 грн. і загальна вартість господарських будівель та споруд, які залишаються першому співвласнику відповідно до даного варіанту, становить 66 651,0 грн.

Другому співвласнику виділено земельну ділянку під позначенням SII - площею 457,5 м2 на якій розташовані наступні господарські будівлі та споруди, а саме: Альтанка під літ. «В» - 19612,00 грн. та частина огорожі під літ «1-3» вартістю 1 528,8 грн. Загальна вартість господарських будівель та споруд, які залишаються першому співвласнику ( ОСОБА_1 ) відповідно до даного варіанту, становить 21 140,8 грн.

Згідно даного варіанту відхилення від ідеальної частки по Ѕ у грошовому виразі по господарських будівлях та спорудах буде становити 22 759,0 грн., яка підлягає стягненню із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 .

За таких обставин, судова колегія вважає, що рішення суду є законним та обґрунтованим і підстав для його зміни чи скасування немає.

Разом з тим, судова колегія вважає доповнити рішення суду першої інстанції і стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 різницю у метрах квадратних, що становить 1,1 м2 у грошовому виразі 8 453,5 грн. та 22 759,00 грн., що становить відхилення від ідеальної частки по Ѕ у грошовому виразі по господарських будівлях та споруд при розподілі по 4 варіанту земельної ділянки згідно висновку № 105 від 29 лютого 2016 року.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 судова колегія до уваги не приймає, так як вони не ґрунтуються на фактичних обставинах справи і не спростовують висновки суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 374, 375, 381-384 ЦПК України, судова колегія,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Ужгородського міськрайонного суду від 16 вересня 2016 року залишити без змін.

Доповнити рішення Ужгородського міськрайонного суду від 16 вересня 2016 року і стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 різницю у метрах квадратних, що становить 1,1 м2 у грошовому виразі 8 453,5 грн. та 22 759,00 грн., що становить відхилення від ідеальної частки по Ѕ у грошовому виразі по господарських будівлях та спорудах.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено - 24 вересня 2020 року.

Головуючий: (підпис)

Судді: (підписи)

Згідно з оригіналом:

Суддя Закарпатського

апеляційного суду Г.Г. Собослой