Справа № 627/417/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31.08.2020 смт. Краснокутськ

Краснокутський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Каліберди В.А.,

з участю секретаря - Коломієць Н.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Краснокутськ Харківської області цивільну справу за позовом акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Краснокутського районного суду Харківської області перебуває цивільна справа за позовом акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

31 серпня 2020 року до суду надійшла заява представника позивача про залишення позовних вимог про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості без розгляду. Також прохав заяву про залишення позову без розгляду слухати у його відсутність.

В судове засідання відповідач не з`явилася, однак надала суду заяву про розгляд справи у її відсутнісь.

За таких обставин суд вважає за можливе вирішити заявлене клопотання про залишення позову без розгляду у відсутності учасників справи.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що заява представника позивача про залишення позовних вимог без розгляду підлягає задоволенню на підставі слідуючого.

Пункт 5 ч.1 ст.257 ЦПК України передбачає, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи до початку розгляду справи по суті позивач подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду на підставі заяви позивача - це форма закінчення розгляду справи. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України, що не містить обмежень у його реалізації. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це є його диспозитивним правом, передбаченим нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

Крім того, звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом позивача, гарантованим статтями 55, 124 Конституції України, є безумовним доступом до правосуддя незалежно від обґрунтованості позову.

Подана представником позивача заява про залишення позову без розгляду не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, така подана до початку розгляду справи по суті, а тому приймається судом.

За таких обставин, вказаний позов підлягає залишенню без розгляду.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, залишення судом першої інстанції заяви без розгляду відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України не є порушенням права на справедливий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

На підставі вищевикладеного та керуючись п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача про залишення позовних вимог АТ «Приватбанк» без розгляду задовольнити.

Позовну заяву акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості- залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Каліберда В.А.