Справа № 147/647/20
Провадження № 2/147/299/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2020 року смт. Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Мудрак А.М.,

з участю секретаря Івасюк А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем, зареєстрований 08 червня 2011 року виконкомом Торканівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області, актовий запис №2. В обгрунтування позовної заяви покликається на те, що 08.06.2011 вони одружились. Від шлюбу мають неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Спільне життя з відповідачем не склалось, між ними відсутнє взаєморозуміння, у них різні погляди на сімейні відносини. Протягом останнього часу хоча проживають в одному будинку, однак сімейні відносини не підтримують, спільного господарства не ведуть. Просить розірвати між ними шлюб, судові витрати, понесені по справі залишає за собою.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, 01 жовтня 2020 року через канцелярію суду подала заяву, в якій просить розгляд справи проводити за її відсутності, позов підтримує повністю, миритися з відповідачем не бажає, просить розірвати шлюб. Після розірвання шлюбу залишити їй прізвище ОСОБА_5 .

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, 31 серпня 2020 року подав на адресу суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити за його відсутності, позов визнає в повному обсязі.

З врахуванням вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст. 112 СК України, п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

З свідоцтва про шлюб, виданого 22 серпня 2018 року Васильківським міськрайонним відділом ДРАЦС ГТУЮ у Київській області, вбачається, що ОСОБА_2 та ОСОБА_6 зареєстрували шлюб 08 червня 2011 року у виконкомі Торканівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області, про що складено відповідний актовий запис №2. Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу ОСОБА_7 (а.с.3).

В період шлюбу у сторін народились діти: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьками яких є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвами про народження, відповідно серії НОМЕР_1 від 22.08.2018 (а.с.5), серії НОМЕР_2 від 25.11.2016 (а.с.6), серії НОМЕР_3 від 21.08.2018 (а.с.7).

Відповідно до ч.3, ч.4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом

Згідно з ч.2 ст. 104, ч.3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання, у тому числі за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 СК України.

За змістом ч.3 ст. 109 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі чоловіка та дружини і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.

Позивач наполягає на розірванні шлюбу і своєму небажанні проживати з відповідачем однією сім`єю. В судовому засіданні встановлено, що сторони разом не проживають, шлюбні відносини не підтримують, спільне господарство не ведуть, що свідчить про тривалість і стійкість конфлікту між ними та остаточний розпад сім`ї.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Позивач скористалась даним правом та звернулась до суду з цим позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберегти шлюб.

Приймаючи до уваги відсутність згоди позивача на примирення, суд вважає, що причини, що спонукають наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

У заяві про розгляд справи у її відсутності позивач також просить залишити їй прізвище ОСОБА_5 .

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Отже, з врахуванням вимог ст. 113 СК України, позивачу після розірвання шлюбу слід залишити дошлюбне прізвище ОСОБА_5 .

Керуючись ст. ст. 104, 105, 110, 112, 113 СК України, ст. ст. 247, 259, 265, 268 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволити.

Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 08 червня 2011 року виконкомом Торканівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області, актовий запис №2.

Відновити ОСОБА_1 дошлюбне прізвище ОСОБА_5 .

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги через суд першої інстанції, в порядку визначеному п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України, в 30 - денний строк з дня проголошення рішення, а особами, що не були присутні у судовому засіданні під час його проголошення протягом тридцяти днів з дня отримання копії даного рішення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином (п.3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України).

Повне ім`я сторін:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженка с. Макарово Ширяївського району Одеської області, паспорт громадянина України серії НОМЕР_4 , виданий Тростянецьким РВ УМВС України у Вінницькій області 22.06.2011, РНОКПП НОМЕР_5 ;

відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженець с. Торканівка Тростянецького району Вінницької області, паспорт громадянина України серії НОМЕР_6 , виданий Тростянецьким РВ УМВС України у Вінницькій області 27.02.1998, РНОКПП НОМЕР_7 .

Суддя А.М. Мудрак