ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

17 вересня 2020 року

м. Харків

справа № 640/17418/18

Провадження № 22-ц/818/2924/20

Харківській апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Тичкової О.Ю.,

суддів Кругової С.С., Пилипчук Н.П.,

за участю секретаря судового засідання Сидорчук М.О.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , на рішення Київського районного суду м. Харкова від 27 лютого 2020 року в складі судді Золотарьової Л.І.,

УСТАНОВИВ:

20.09.2018 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача на його користь заборгованість за розпискою від 20.12.2007 року у розмірі 200000 грн, відсотки 236549 грн. 32 коп.; судові витрати.

Позовна заява мотивована тим, що 20.12.2007 між сторонами укладений договір позики, що підтверджується розпискою, згідно з якою він надав у позику відповідачу у сумі 200000 грн. без встановлення строку, отже відповідач повинен сплатити борг за вимогою. У вересні 2017 року він неодноразово звертався до відповідача з вимогою повернути борг, однак безрезультатно. Також просить на підставі ст. 1048 ЦК стягнути відсотки за користування грошима.

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 27 лютого 2020 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість за розпискою від 20.12.2007 року у розмірі 200000 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму процентів за договором позики у розмірі 220 962 грн. 98 коп.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 4365 грн 50 коп.

Рішення суду мотивовано тим, що відповідач взятих на себе за договором позики зобов`язань щодо повернення отриманих у позику коштів належним чином не виконав. Договір позики є відплатним і розмір процентів у випадку їх не встановлення договором визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Таким чином, правовими наслідками цього є стягнення з відповідача заборгованості за договором позики.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_2 посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просить рішення суду скасувати, ухвалити нове, яким у задоволені позовних вимог відмовити.

Апеляційна скарга мотивована тим, що відповідач через порушення судом порядку розгляду справи був позбавлений можливості висловити суду свою правову позицію. Позивачем до суду 20 лютого 2020 року було надано заяву з розрахунком процентів, та оригінал розписки. Але ані з розрахунком процентів, ані з оригіналом розписки відповідач і його представник судом не були ознайомлені. Зазначає, що підпис в розписці виконано не ним. Розписка з`явилась після того, як судом було визнано недійсним договір дарування. Жодного клопотання наданого через канцелярію суду представником відповідача судом першої інстанції розглянуто не було.

В суді апеляційної інстанції представником позивача заявлено клопотання про призначення у справі експертизи давності документа та почеркознавчої експертизи, проведення якої доручити експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. Бокаріуса М.С.. На вирішення експерта просить поставити наступні питання: Чи відповідає давність виконання розписки, вказаній на ній даті?; Чи можливо, що підпис у розписці виконано друкарськими речовинами виробленими в недавній час (кілька років)?; Чи міг документ (розписка) бути створений пізніше строку вказаного в розписці?; Яка давність нанесення підпису в розписці?; Чи є в документах (розписці) обставини, які не збігаються з давністю розписки; Чи виконано ОСОБА_2 підпис в документі?; До якої групи за віком належить виконавець підпису?

Також ОСОБА_4 просить звільнити або зменшити вартість за проведення експертизи у зв`язку з тим, що ОСОБА_2 є особою похилого віку та інвалідом 2 групи.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи заявленого в апеляційній скарзі клопотання відповідача, суд вважає, що клопотання представника ОСОБА_2 ОСОБА_4 про призначення у справі експертизи підлягає задоволенню частково.

Як убачається з матеріалів справи, в обґрунтування доводів та перечень на позовну заяву, відповідач заперечує підписання розписки, оригінал якої знаходиться в матеріалах справи на а.с. 141.

В суд першої інстанції представником відповідача було подано аналогічне за змістом клопотання про призначення експертизи, яке не було розглянуто судом, відповідне судове рішення за наслідками розгляду не ухвалювалось.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупністю таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч.1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Верховний Суд у своїй постанові від 11 вересня 2019 року у справі № 153/1334/16-ц вказав, що суд може визнати недоцільним дослідження доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорюються, однак зобов`язаний встановити обставини, які підлягають доказуванню і зобов`язаний вжити всіх необхідних заходів з метою встановлення істини. Принцип змагальності не виключає необхідності всебічного та повного дослідження всіх обставин справи задля встановлення об`єктивної істини та об`єктивного вирішення справи.

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» від 30 травня 1997 року № 8, при дослідженні висновку експерта суди повинні виходити з того, що висновок експерта не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці та оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має грунтоватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.

Згідно ч. 4 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, о призначається судом , визначаються судом.

Колегія суддів вважає, що питання пов`язані з віком особи, яка підписувала розписку, не стосується предмету доказування по справі щодо стягнення заборгованості.

Крім того, вимоги щодо зменшення або звільнення відповідача від сплати вартості експертизи задоволенню не підлягають.

Відповідно до пункту 4 і 6 частини другої статті 2 Цивільного процесуального Кодексу України серед іншого основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема змагальність сторін та пропорційність.

За змістом пункту 2 частини першої статті 43 Цивільного процесуального Кодексу України учасники справи мають право подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам.

Відповідно до частини третьої статті 12 Цивільного процесуального Кодексу України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За положеннями пункту 4 частини п`ятої статті 12 Цивільного процесуального Кодексу України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Отже, обов`язку сторони довести обставини, які мають значення для справи та на які вона посилається, право подавати докази, кореспондує обов`язок суду сприяти реалізації цих прав і обов`язків.

Клопотання про призначення експертизи заявлено для реалізації відповідачем прав і обов`язків позивача довести обставини, які мають значення для справи в обґрунтування заперечень на позовну заяву.

Витрати по сплаті вартості експертизи є витратами пов`язаними з розглядом справи.

Відповідно до чинного законодавства для юридичних і фізичних осіб на договірних засадах експертами проводяться експертні дослідження, що потребують спеціальних знань та використання методів криміналістики і судової експертизи. Підставою для проведення експертизи відповідно до чинного законодавства є процесуальний документ про призначення експертизи, складений уповноваженою на те особою (органом), або договір з експертом чи експертною установою, укладений за письмовим зверненням особи у випадках, передбачених законом, в якому обов`язково зазначаються її реквізити, номер справи або кримінального провадження або посилання на статтю закону, якою передбачено надання висновку експерта, перелік питань, що підлягають вирішенню, а також об`єкти, що підлягають дослідженню. Результати проведення експертизи викладаються у письмовому документі - висновку експерта. В інших випадках проводиться експертне дослідження, підставою для якого є договір з експертом чи експертною установою, укладений за письмовою заявою (листом) замовника (юридичної або фізичної особи), з обов`язковим зазначенням його реквізитів, з переліком питань, які підлягають розв`язанню, а також об`єктів, що надаються (п. 1.3, п. 1.8 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень).

Відповідно до вимог ст.15 Закону України «Про судову експертизу», проведення експертних досліджень і обстежень державними спеціалізованими установами здійснюється за рахунок замовника.

Вищезазначені норми не містять пільг щодо оплати експертних досліджень.

З урахуванням зазначеного, підстави для звільнення або зменшення вартості експертизи у суду апеляційної інстанції відсутні.

Оскільки відповідач заперечує проти підписання розписки та не погоджується з висновками експертизи проведеними у кримінальному провадженні № 0000298, колегія суддів уважає, що заявлене в суді апеляційної інстанції клопотання про призначення у справі експертизи підлягає задоволенню. Проведення експертизи належить доручити експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. Бокаріуса М.С.

Керуючись статтями 103, 104, 108, 113, 252, 258-261, ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , про призначення експертизи задовольнити частково.

Призначити по справі № 640/17418/18 комплексну судову почеркознавчо-технічну експертизу, проведення якої доручити експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. Бокаріуса М.С.

На вирішення експертам поставити наступне питання:

- Чи виконано підпис від імені ОСОБА_2 в розписці від 20 грудня 2007 року ОСОБА_2 або іншою особою?

Чи відповідає давність виконання розписки, вказаній на ній даті?

Чи міг документ (розписка) бути створений пізніше строку вказаного в розписці? Якщо та, то коли само?

Яка давність нанесення підпису в розписці?

Чи можливо, що підпис в розписі виконано друкарськими речовинами?

Попередити сторони про наслідки усунення від проведення експертизи.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків відповідно до ст.ст. 384-385 КК України.

Витрати по проведенню експертизи покласти на ОСОБА_2 .

В розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи № 640/17418/18.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку в частині зупинення провадження у справі безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складений 22 вересня 2020 року.

Головуючий О.Ю. Тичкова

Судді С.С. Кругова

Н.П. Пилипчук