У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.09.2020 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області

в особі головуючого судді - Бедьо В.І.

за участі секретаря судових засідань - Єфремової М.Й.

розглянувши у судовому засіданні в м. Ужгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Головного управління ДМС у Закарпатській області в особі Ужгородського районного відділу ГУ ДМС України в Закарпатській області про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку,-

ВСТАНОВИВ:

З 16.07.2015 року в провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Головного управління ДМС у Закарпатській області в особі Ужгородського районного відділу ГУ ДМС України в Закарпатській області про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку.

В судове засідання, призначене на 16.09.2020 рік, сторони не з`явилися, хоч були належним чином повідомлені про дату та час розгляду справи.

Від представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 до суду надійшла заява, в якій просить провести судове засідання без його участі, просить відмовити у задоволенні первісного позову та задовольнити зустрічний позов у повному обсязі.

Вивчивши матеріали даної справи суд встановив наступне.

З матеріалів справи вбачається, що 12.07.2016 року ОСОБА_2 подала до суду зустрічний позов до ОСОБА_1 , Головного управління ДМС у Закарпатській області в особі Ужгородського районного відділу ГУ ДМС України в Закарпатській області про вселення та усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням.

Суд констатує, що питання щодо прийняття зустрічного позову не було вирішено попередніми складами суду, визначеними автоматизованою системою документообігу. В матеріалах справи відсутні будь-які процесуальні документи щодо розгляду питання прийняття зустрічного позову в одне провадження з первісним позовом.

Зі змісту зустрічного позову вбачається, що ОСОБА_2 ставить вимоги про вселення її до квартири АДРЕСА_1 , зобовязати ОСОБА_1 не чинити перешкоди у користуванні нею вказаною квартирою. Вказаний позов аргументує тим, що вважає незаконним Договір купівлі-продажу спірного нерухомого майна, укладеного 01.04.2015 року між її колишнім чоловіком ОСОБА_4 та ОСОБА_1 .

Згідно положень частин 2 та 3 ст.193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємоповязані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду обєднуються в одне провадження з первісним позовом.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; одного й того самого позивача до різних відповідачів; різних позивачів до одного й того самого відповідача.

Об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ.

Про об`єднання справ в одне провадження, роз`єднання позовних вимог, про відмову в об`єднанні справ в одне провадження, роз`єднанні позовних вимог суд постановляє ухвалу.

Відповідно до абзацу 3 п. 15 Постанови Пленуму ВСУ 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову.

Між тим, об`єднання кількох позовних вимог в одне провадження недоцільне в тих випадках, коли позовні вимоги виникають з різних правовідносин, врегульованих різними галузями права, і спрямовуються на досягнення різної мети, та коли незважаючи на те, що між сторонами виникли правовідносини, які регулюються однією й тією самою галуззю права.

Суд констатує, що фактично позивачем за зустрічним позовом ставиться вимога до вселення до спірної квартири, яка на даний час належить ОСОБА_1 згідно Договору купівлі-продажу від 01.04.2015 року. ОСОБА_2 вважає цей договір незаконним з тих підстав, що укладений без її згоди всупереч тому, що вона протягом одинадцяти років проживала однією сім`єю в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 .

Разом з тим суд констатує, що матеріали справи не містить жодних відомостей про те, що ОСОБА_2 є членом сімї позивача ОСОБА_1 , однак в даному випадку нею ставиться вимога про вселення до квартири , що належить сторонній особі.

Жодних даних про те, що станом на сьогоднішній день вказаний вище договір купівлі-продажу спірного нерухомого майна визнаний недійсним матеріали справи не містять.

Враховуючи викладене, суд прийшов до висновку, що об`єднання позовів, розгляд позовних вимог яких пов`язаний з різними методами дослідження та спрямовуються на досягнення різної мети, може ускладнити процес розгляду та вирішення спору.

Об`єднання позовних вимог в даному випадку не сприятиме процесуальній економії часу та швидкому розгляду справ, виконанню завдання цивільного судочинства та є недоцільним.

Оскільки об`єднання позовів є правом, а не обов`язком суду, суд не вважає за доцільне об`єднання в одне провадження вказаних цивільних справ. Сумісний розгляд декількох вимог, по суті не однорідних, розширює предмет доказування у справі, ускладнює розгляд та вирішення справи.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні зазначеного клопотання ОСОБА_2 .

Керуючись Постановою Пленуму ВСУ 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», ст. 188 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про об`єднання справи за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Головного управління ДМС у Закарпатській області в особі Ужгородського районного відділу ГУ ДМС України в Закарпатській області про вселення та усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Головного управління ДМС у Закарпатській області в особі Ужгородського районного відділу ГУ ДМС України в Закарпатській області про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала окремо від рішення оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.І. Бедьо