Номер провадження: 22-ц/813/5319/20
Номер справи місцевого суду: 518/1626/17
Головуючий у першій інстанції Парій І. О.
Доповідач Громік Р. Д.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.09.2020 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Громіка Р.Д.,

суддів: Драгомерецького М.М., Дрішлюка А.І.,

за участю секретаря Феленко В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» на ухвалу Миколаївського районного суду Одеської області від 29 жовтня 2019 року у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредекс Фінанс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором про надання споживчого кредиту №0 від 10 грудня 2007 року в розмірі 156 586 гривень 99 коп.,

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «Кредекс Фінанси» звернулось із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором про надання споживчого кредиту №0 від 10 грудня 2007 року в розмірі 156 586 гривень 99 коп

Ухвалою Миколаївського районного суду Одеської області від 29 жовтня 2019 року позовну заяву залишено без розгляду.

Не погодившись із зазначеною ухвалою суду, ТОВ «Вердикт Капітал» звернулось до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою, в якій просить оскаржувану ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду, посилаючись на порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах позовних вимог та доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 п. 2 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до припису п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Залишаючи позовну заяву ТОВ «Кредекс фінанс» без розгляду, суд першої інстанції послався на наступні обставини.

З матеріалів справи вбачається, що з 18 грудня 2017 року у провадженні Ширяївського районного суду Одеської області знаходилась цивільна справа № 518/1626/17-ц за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредекс Фінанс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором про надання споживчого кредиту №0 від 10 грудня 2007 року в розмірі 156 586 гривень 99 коп. (т.1, а.с.2-6).

25 липня 2018 року у судді Ширяївського районного суду Одеської області Палія С.А. закінчились повноваження судді.

Згідно розпорядження голови Ширяївського районного суду Одеської області Алексєєвої О.В. №518/1626/17/4326/18 від 29.08.2018 року та у відповідності до ст. 31 ЦПК України цивільна справа № 518/1626/17-ц за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредекс Фінанс» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором про надання споживчого кредиту №0 від 10 грудня 2007 року в розмірі 156 586 гривень 99 коп. була направлена до Миколаївського районного суду Одеської області (т.1 а.с.105).

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 вересня 2018 року дана справа передана на розгляд судді Миколаївського районного суду Одеської області Парію І.О. (т. 1, а.с.106).

05 вересня 2018 року суддя Миколаївського районного суду Одеської області Парій І.О. зазначену цивільну справу прийняв до свого провадження. Розгляд справи було призначено на 10 годин 23 жовтня 2018 року (т.1а.с.107).

23 жовтня 2018 року представник позивача у судове засідання не з`явився, надав суду письмову заяву в якій просить суд розглянути справу в його відсутності , позовні вимоги підтримав (т.1, а.с. 121). Розгляд справи було відкладено на 10 годин 03 грудня 2018 року (т. 1, а.с. 126).

03 грудня 2018 року розгляд справи було відкладено на 10 годин 12 лютого 2019 року, у зв`язку з неявкою у судове засіданні сторін по справі (т. 1, а.с. 199-200).

12 лютого 2019 року сторони у судове засідання не з`явились, хоча належним чином були повідомлені про час та місце розгляду справи (т. 1, а.с. 201-208). Розгляд справи було відкладено на 10 годин 30 хвилин 25 березня 2019 року.

25 березня 2019 року сторони у судове засідання не з`явились, хоча належним чином були повідомлені про час та місце розгляду справи (т. 1, а.с.213-214). Згідно ухвали суду від 25 березня 2019 року розгляд справи було відкладено на 11 годин 21 травня 2019 року, явку учасників сторін у судовому засіданні визнано обов`язковою (т.1 а.с.216).

02 травня 2019 року до Миколаївського районного суду Одеської області надійшло письмове клопотання представника позивача ОСОБА_4 про проведення судового засідання, яке призначене на 11 годин 21 травня 2019 року у режимі відеоконференції (т. 1, а.с. 225). У своєму клопотанні представник позивача ОСОБА_4 зазначає, що найближчий суд, до якого вона може прибути, є Київський районний суд м. Одеси (65080, м. Одеса, вулиця Варненська, 3б).

Згідно ухвали судді Миколаївського районного суду Одеської області від 02 травня 2019 року зазначене клопотання було задоволено (т. 1, а.с. 227-228).

20 травня 2019 року на адресу суду надійшло письмове клопотання представника відповідача ОСОБА_5 про відкладення судового засідання, яке призначено на 11 годину 21 травня 2019 року на іншу дату (т. 1, а.с. 230).

21 травня 2019 року сторони у судове засідання не з`явились, розгляд справи було відкладено на 11 годин 11 вересня 2019 року (т.1 а.с.234).

11 вересня 2019 року до суду надійшла телефонограма від представника відповідача Колос В.М. про відкладення судового засідання, яке призначене на 11 годин 11 вересня 2019 року на інший день (т.1 а.с.246). Розгляд справи відкладено на 11 годин 29 жовтня 2019 року (т. 1 а.с.247).

У теперішнє судове засіданні, тобто 29 жовтня 2019 року представник позивача не з`явився. На адресу суду надійшла письмова заява представника ТОВ «Вердикт Капітал» Єфременко Т.В. в якій вона просить розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала (т.2 а.с.,8).

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, причина неявки суду невідома.

Відповідач ОСОБА_6 у судове засідання не з`явилась, причина неявки суду невідома.

Відповідач ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 померла, що підтверджується копією актового запису про смерть №82 від 16 серпня 2012 року (т.1 а.с.85).

Представник відповідача ОСОБА_6 - ОСОБА_5 направив до суду письмове клопотання про залишення позову без розгляду, у зв`язку з періодичною неявкою позивача та його представника у судові засідання. Крім того зазначає, що в ЄДРПОУ інформація про реєстрацію та наявність юридичної особи ТОВ «Кредекс Фінас» відсутня (т. 2, а.с. 9).

Як вбачається з матеріалів справи позивачем по справі є Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредекс Фінанс», представник якого у жодне судове засідання не з`явився (т.1, а.с.2-60).

Отже, слід зазначити, що ТОВ «Вердикт капітал» не є позивачем по справі. Документів про правонаступництво позивач до суду не надав.

Згідно запиту до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань інформація про ТОВ «Кредекс Фінанс» відсутня (т.2 а.с.10-15).

Згідно ст. 257 ч. 1 п. 3 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадків, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, суд першої інстанції вважав, що позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредекс Фінанс» до ОСОБА_6 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором про надання споживчого кредиту №0 від 10 грудня 2007 року в розмірі 156 586 гривень 99 коп. необхідно залишити без розгляду.

Однак судова колегія повністю погодитись з такими висновками суду першої інстанції не може з огляду на наступне.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

З матеріалів справи вбачається, що останні два засідання були призначені на 11 вересня 2019 року та на 29 жовтня 2019 року.

Так, 11 вересня 2019 року до суду надійшла телефонограма від представника відповідача Колос В.М. про відкладення судового засідання, яке призначене на 11 годин 11 вересня 2019 року на інший день (т.1 а.с.246). Розгляд справи відкладено на 11 годин 29 жовтня 2019 року (т. 1 а.с.247).

29 жовтня 2019 року представник позивача не з`явився.

Згідно з ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно вимог ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку. У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст.17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом. У рішенні Європейського Суду від 03.04.2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Аналіз викладених вище обставин неявки в судові засідання позивача, якому було відомо про провадження у справі, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданої до суду заяви, що призвело до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час не може бути вирішена по суті пред`явленого позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 257 ЦПК України у разі, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду.

Повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

За змістом вказаних вимог процесуального закону правом на залишення заяви без розгляду суд наділений у випадку повторної неявки позивача в судове засідання за сукупності таких умов: - належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; - повторної неявки його в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль; - ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, факту повторної неявки позивача не встановлено, оскільки судове засідання, призначене на 11 вересня 2019 року, було відкладено за ініціативи сторони відповідача, а отже підстав залишення позовної заяви не було.

Більш того, 29.10.2019р. від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутністю.

За таких підстав, колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції на наведене уваги не звернув та передчасно дійшов до висновку про залишення позову без розгляду, що призвело до постановлення помилкової ухвали й у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи для продовження розгляду до того ж суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381-384, 389-391 ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» задовольнити частково.

Ухвалу Миколаївського районного суду Одеської області від 29 жовтня 2019 року скасувати, справу направити до того ж суду першої інстанції для продовження розгляду по суті.

Постанова суду набирає законної сили з моменту її прийняття та подальшому оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення складено 28 вересня 2020 року.

Головуючий Р.Д. Громік

Судді М.М. Драгомерецький

А.І. Дрішлюк