УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" серпня 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зняття з реєстраційного обліку, визнання такими, що втратили право користування майном,-

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зняття з реєстраційного обліку, визнання такими, що втратили право користування майном, яка була передана в провадження судді Гаврилової О.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Згідно заявлених вимог позивач просить суд:

- визнати громадян: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 такими, що втратили право користування трикімнатною квартирою, загальною площею 68,8 кв.м., житловою площею 47,8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

- зняти з реєстраційного обліку громадян ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та особу ІНФОРМАЦІЯ_1 , з трикімнатної квартири, загальною площею 68,8 кв.м., житловою площею 47,8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви на предмет дотримання цивільного процесуального законодавства під час звернення з даною заявою до суду, суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. (ч. 1 ст. 5 Цивільного процесуального кодексу України).

Як убачається зі змісту позовної заяви та долучених матеріалів, 03 квітня 2008 року між АКБ СР «Укрсоцбанк» (іпотекодержачель), правонаступником якого є АТ «Альфа-Банк» та відповідачами ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (іпотекодавці) було укладено іпотечний договір, згідно умов якого іпотекодавці передають в іпотеку іпотекодержателю в якості забезпечення виконання ОСОБА_1 зобов`язання за договором про надання відновлювальної кредитної лінії №10-29/6155 від 03 квітня 2008 року, нерухоме майно, а саме: трикімнатну квартиру АДРЕСА_2 , - предмет іпотеки, право власності на яке іпотекодавців підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, виданим 17 серпня 2007 року Органом приватизації житла Дніпровської районної у м.Києві державної адміністрації.

На підставі п.4.5.3. зазначеного вище договору іпотеки, за позивачем АТ «Альфа-Банк»

09 липня 2020 року було зареєстровано право власності на вищевказану квартиру.

Також в позові зазначено, що позивач звертався до відповідачів з вимогою звільнити житлове приміщення, на підтвердження чого до позовної заяви долучено вимогу про добровільне виселення.

Згідно преамбули Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» (далі - Закон), цей Закон відповідно до Конституції України регулює відносини, пов`язані зі свободою пересування та вільним вибором місця проживання в Україні, що гарантуються Конституцією України і закріплені Загальною декларацією прав людини, Міжнародним пактом про громадянські та політичні права, Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод і протоколами до неї, іншими міжнародними договорами України, а також визначає порядок реалізації свободи пересування та вільного вибору місця проживання і встановлює випадки їх обмеження.

За змістом статті 7 Закону, зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі, серед іншого, документів, які свідчать про припинення підстав на право користування житловим приміщенням.

Згідно визначення, наведеного в ч.3 Закону, орган реєстрації - виконавчий орган сільської, селищної або міської ради, сільський голова (у разі якщо відповідно до закону виконавчий орган сільської ради не утворено), що здійснює реєстрацію, зняття з реєстрації місця проживання особи на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської ради.

Зняття з реєстрації здійснюється в день звернення особи (ч.2 ст.7 Закону). Рішення про відмову приймається в день звернення особи (ч.2 ст.9-1 Закону).

Отже, позивач, як новий власник квартири, не позбавлений права звернутися до органу реєстрації із заявою про зняття з реєстрації місця проживання відповідачів, як колишніх співвласників, надавши необхідний пакет документів.

Проте, до позовної заяви не долучено доказів звернення позивача до органу реєстрації з відповідною заявою та правомірної відмови такого органу в знятті з реєстраційного обліку відповідачів за вищевказаною адресою.

Крім того, як вже зазначалось вище, позивачем складена вимога до відповідачів про добровільне виселення, що може бути передумовою для звернення до суду з позовом про виселення, а не про визнання відповідачів такими, що втратили право користування квартирою. При цьому матеріали позовної заяви не містять доказів отримання відповідачами такої вимоги.

Відповідно до положень статті 16 ЦПК України, сторони вживають заходів для досудового врегулювання спору за домовленістю між собою або у випадках, коли такі заходи є обов`язковими згідно із законом. Особи, які порушили права і законні інтереси інших осіб, зобов`язані поновити їх, не чекаючи пред`явлення претензії чи позову.

Відповідно до положень п. 7 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадку, коли до заяви не додано доказів вжиття заходів досудового врегулювання спору у випадку, коли такі заходи є обов`язковими згідно із законом.

Виходячи з вищенаведеного, суддя дійшов висновку, що звертаючись до суду з даним позовом, позивачем не здійснено заходів обов`язкового досудового врегулювання спору шляхом звернення до органу реєстрації з відповідною заявою (заявами), за наслідками розгляду якої (яких) позивачу було правомірно відмовлено в знятті відповідачів з реєстрації місця проживання.

Таким чином, за відсутності в матеріалах позовної заяви доказів вжиття заходів досудового врегулювання спору, з урахуванням обов`язковості таких заходів згідно із законом, суд убачає підстави для повернення позовної заяви позивачеві відповідно до положень п.7

ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 8, 14, 16, 177, 185, 258-261, 352-354 ЦПК України, суддя -

постановив:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зняття з реєстраційного обліку, визнання такими, що втратили право користування майном - повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: