справа № 388/968/20
провадження № 2/388/546/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.09.2020м. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого - судді Кнурова О.А.,

секретар судового засідання Кіцану Г.Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

позивач ОСОБА_1 звернулась до Долинського районного суду Кіровоградської області з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якому просила розірвати шлюб, укладений між нею (позивачем) та відповідачем, зареєстрований 05.07.2013 Виконавчим комітетом Маловодянської сільської ради Долинського району Кіровоградської області, про що 05.07.2013 складено відповідний актовий запис № 26.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що вони з відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі. Мають спільних дітей: доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Причиною розірвання шлюбу є те, що спільне життя з відповідачем не склалося, оскільки вони мають різні погляди на сімейне життя, що призвело до втрати взаєморозуміння. Зазначила, що декілька років стосунки між ними постійно погіршувались через постійні сварки. Вважає примирення та збереження сім`ї неможливим та таким, що суперечить її інтересам та інтересам їх дітей.

Ухвалою від 31.08.2020 зазначену позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за вказаним позовом та постановлено здійснювати розгляд даної справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Копія зазначеної ухвали отримана відповідачем 08.09.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за адресою зареєстрованого місця проживання останнього.

Заперечення від відповідача проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до суду не надходило.

Відзив на позовну заяву від відповідача до суду не надходив.

Позивач, яка про дату, час і місце розгляду справи, що призначався на 29.09.2020 була повідомлена належним чином шляхом отримання судової повістки засобами телефонного зв`язку (SMS-повідомлення), згоду на отримання якої у зазначеному вигляді позивачем надано у заяві від 25.08.2020, долученої до матеріалів справи, що (отримання повідомлення) підтверджується довідкою відповідальної особи суду, - звернулась до суду із заявою, зареєстрованою в суді 29.09.2020 за вх. № 4242/20, в якій просила розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Зазначила, що на примирення не згодна та повідомила, що не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач, який про дату, час і місце розгляду справи, що призначався на 29.09.2020 був повідомлений належним чином засобами поштового зв`язку, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення 08.09.2020 поштового відправлення за адресою зареєстрованого місця проживання останнього, - в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, клопотання про відкладення судового засідання від відповідача до суду не надходило.

Відповідно до положень частини 3 статті 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до положень частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до положень частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За наведених вище обставин та положень цивільного процесуального законодавства, суд дійшов висновку про заочний розгляд справи за відсутності сторін без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі наявних у суду матеріалів справи.

Дослідивши докази по справі в їх сукупності, з`ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, які не суперечать законодавству, зокрема тому, яке регулює сімейні правовідносини, та їх задоволення з огляду на таке.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що сторони зареєстрували шлюб 05.07.2013 у Виконавчому комітеті Маловодянської сільської ради Долинського району Кіровоградської області, про що 05.07.2013 складено відповідний актовий запис № 26, та видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 .

Сторони мають спільних дітей: доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , доньку - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвами про народження серії НОМЕР_2 та серії НОМЕР_3 відповідно.

Твердження позивача про те, що подружжям шлюбно-сімейні стосунки не підтримуються та останні намірів їх відновлювати не мають наявними у справі доказами не спростовуються.

За вказаних вище обставин та підстав позову, зазначених позивачем причин для розірвання шлюбу з відповідачем, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя та збереження шлюбу сторін суперечить інтересам подружжя, зокрема, позивача, якою пред`явлено позов до суду про розірвання шлюбу з відповідачем.

Відповідно до частини 1 статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

При цьому, судом відзначається, що добровільність шлюбу, - одна з основних його засад. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе. Позивач скористалася даним правом та звернулася до суду з позовом і наполягає на розірванні шлюбу.

Згідно з частини 3 статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Положеннями частини 1 статті 110 СК України передбачено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

При цьому, під час розгляду справи за наявними в ній доказами обставини, наведені у частині 2 статті 110 СК України, за яких позов про розірвання шлюбу не може бути пред`явлений, - судом не встановлені.

Як зазначено у частині 2 статті 104 СК України - шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до частини 2 статті 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

З клопотанням про надання строку для примирення сторони до суду не звертались.

Враховуючи встановлені фактичні обставини справи, зокрема, те, що рішення позивача про розірвання шлюбу та пред`явлення з цього приводу позову до суду прийнято з усвідомленням нею його наслідків, шлюбно-сімейні відносини між сторонами фактично припинено, суд дійшов висновку про те, що шлюб між сторонами носить суто формальний характер, подальше спільне життя і збереження шлюбу та шлюбно-сімейних відносин неможливе та буде суперечити інтересам, зокрема, позивача, у зв`язку з чим такий шлюб слід розірвати.

Крім того, судом відзначається, що відповідно до статті 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

При цьому, суд констатує, що вимога щодо відновлення дошлюбного прізвища позивачем не заявлялась.

Питання розподілу судових витрат слід вирішити відповідно до положень статті 141 ЦПК України, якими, крім іншого, передбачено, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд, зокрема, враховує чи є розмір таких витрат пропорційним до предмета спору з урахування, зокрема, значення справи для сторін, на підставі чого, враховуючи в даному випадку співвідношення розміру сплаченого позивачем судового збору до значення справи, як для позивача так і відповідача, - суд приходить до висновку, що тягар понесення судових витрат слід рівномірно поділити між сторонами шляхом відшкодування відповідачем позивачу половини понесених нею судових витрат, що складаються з судового збору в розмірі 840 грн. 80 коп.

Керуючись статтями 105, 110, 112, 114 СК України, статтями 141, 258, 259, 263-265, 268, 273, 281-284, 354 ЦПК України, суд

ухвалив:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 05.07.2013 Виконавчим комітетом Маловодянської сільської ради Долинського району Кіровоградської області, про що 05.07.2013 складено відповідний актовий запис № 26.

Шлюб припиняється у день набрання рішенням суду законної сили (чинності).

Копію рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем його ухвалення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 частину витрат, понесених по сплаті судового збору в розмірі 420 (чотириста двадцять) грн. 40 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити рішення суду в апеляційному порядку повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Кропивницького апеляційного суду безпосередньо або через Долинський районний суд Кіровоградської області (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи) протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до статті 289 ЦПК України заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Учасники справи:

- позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_4 , виданий Долинським РС УДМС України в Кіровоградській обл.;

- відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 .

Суддя О.А. Кнуров