У х в а л а

10 вересня 2020 року

м. Київ

справа № 755/7396/17

провадження № 61-3264 ск 20

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 07 червня 2019 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 02 грудня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «СТІБІО», Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк», Публічного акціонерного товариства «А-Банк» про захист прав споживачів, розірвання договору про надання естетичних послуг, визнання договору Оферти та Акцепту недійсним, відшкодування моральної шкоди,

В с т а н о в и в:

19 лютого 2020 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 07 червня 2019 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 02 грудня 2019 року.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 просить суд касаційної інстанції скасувати ухвали судів першої та апеляційної інстанцій, і постановити рішення, яким зобов`язати суд першої інстанції призначити проведення судової почеркознавчої експертизи у справі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.

Ухвалою Верховного Суду від 26 лютого 2020 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків касаційної скарги до 27 березня 2020 року, який не міг перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали, а саме, для надання обґрунтованої заяви про поновлення строку на касаційне оскарження, належним чином оформленої за змістом касаційної скарги та документів на підтвердження повноважень представника заявника.

Відповідно до даних Єдиного державного реєстру судових рішень ухвала Верховного Суду від 26 лютого 2020 року оприлюднена 28 лютого 2020 року.

Копія ухвали Верховного Суду від 26 лютого 2020 року отримана представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , 06 березня 2020 року, що підтверджується зворотнім поштовим повідомленням.

На виконання вимог указаної вище ухвали, у встановлений судом строк, ОСОБА_1 надіслала матеріали на усунення недоліків, а саме, заяву про поновлення строку на касаційне оскарження та касаційну скаргу, підписану ОСОБА_1 . Разом із цим, у заяві про усунення недоліків було зазначено, зокрема, про отримання ОСОБА_1 ухвали суду 16 березня 2020 року.

Ухвалою Верховного Суду. від 26 березня 2020 року продовжено заявнику ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги, встановлений ухвалою Верховного Суду від 26 лютого 2020 року, до 27 квітня 2020 року, але який не міг перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали, а саме, для надання обґрунтованої заяви про поновлення строку на касаційне оскарження та належним чином оформленої за змістом касаційної скарги.

Відповідно до даних Єдиного державного реєстру судових рішень ухвала Верховного Суду від 26 березня 2020 року оприлюднена 30 березня 2020 року.

Копія ухвали Верховного Суду від 26 березня 2020 року отримана заявником ОСОБА_1 15 квітня 2020 року, що підтверджується відповідним зворотнім поштовим повідомленням.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» установлено з 12 березня 2020 року до 03 квітня 2020 року на усій території України карантин, а 25 березня 2020 року Кабінетом Міністрів України (далі - КМУ) на території України запроваджено режим надзвичайної ситуації та продовжено карантин до 24 квітня 2020 року, а в подальшому відповідними рішеннями КМУ запроваджено та продовжено адаптивний карантин до 31 жовтня 2020 року.

У пункті 3 розділу ХII «Прикінцеві положення» ЦПК України (в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року, яка діяла з 02 квітня 2020 року по 16 липня 2020 року включно) зазначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями, 185, 393 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

У пункті 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», який набрав чинності 17 липня 2020 року, зазначено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно допункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України, в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом, тобто 06 серпня 2020 року.

На виконання вимог ухвал Верховного Суду від 26 лютого 2020 року та від 26 березня 2020 року, ОСОБА_1 не було надано необхідних матеріалів, а саме, обґрунтовану заяву про поновлення строку на касаційне оскарження та належним чином оформлену за змістом касаційну скаргу.

Отже, ОСОБА_1 в установлений судом та законом строк (до 06 серпня 2020 року включно) належним чином не виконала ухвали Верховного Суду від 26 березня 2020 року та від 26 березня 2020 року.

Таким чином, станом на 10 вересня 2020 року вимоги Верховного Суду заявником не виконано.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини (зокрема у справі «Пономарьов проти України») сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до частини п`ятої, шостої статті 393 ЦПК України про залишення касаційної скарги без руху суд касаційної інстанції вирішує протягом двадцяти днів з дня надходження касаційної скарги. Питання про повернення касаційної скарги суд касаційної інстанції вирішує протягом двадцяти днів з дня надходження касаційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення касаційної скарги постановляється ухвала.

Таким чином, на підставі статті 393 ЦПК України касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 07 червня 2019 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 02 грудня 2019 року, необхідно визнати неподаною та повернути.

Повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На підставі наведеного, керуючись статтями 392, 393 ЦПК України,

У х в а л и в:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 07 червня 2019 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 02 грудня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «СТІБІО», Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк», Публічного акціонерного товариства «А-Банк» про захист прав споживачів, розірвання договору про надання естетичних послуг, визнання договору Оферти та Акцепту недійсним, відшкодування моральної шкоди, визнати неподаною та повернути.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подавала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Ігнатенко