Номер провадження 2/754/3133/20
РІШЕННЯ

Іменем України

16 вересня 2020 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді Зотько Т.А.

за участю секретаря судового засідання Ковальової В.О.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Курило Яна Олегівна про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із позовною заявою до Головного територіального управління юстиції у м. Києві, треті особи: ОСОБА_3 , Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Курило Яна Олегівна про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Свої вимоги позивач мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого відкрилась спадщина на частину будинку розташованого по АДРЕСА_1 . В листопаді 2019 року позивач звернувся до Приватного нотаріуса Курило Я.О. з заявою про фактичне прийняття спадщини за законом після смерті матері, однак отримав відмову нотаріуса на підставі відсутності доказів спільного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Позивач, як спадкоємець мешкав за однією адресою зі спадкодавцем, однак при реєстрації місця мешкання, в паспорті громадянина України поставили невірну адресу реєстрації позивача та його померлої матері, яка різницця з інформацією, що викладена у правовстановлюючих документах, а тому на підставі викладеного позивачем був пропущений строк для прийняття спадщини, у зв`язку з чим останній звернувся до суду із позовом про визначення додаткового строку в термін два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка залишилась після смерті його матері - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 04.12.2019 було відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в підготовчому засіданні.

Відповідно до ухвали суду постановленої шляхом внесення до протоколу судового засідання від 10.03.2019 року було проведено заміну неналежного відповідача Головного територіального управління юстиції у м. Києві на належного Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ).

Відповідно до ухвали суду постановленої шляхом внесення до протоколу судового засідання від 02.06.2020 року було проведено заміну неналежного відповідача Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) на належного ОСОБА_3 , яка в ході розгляду справи виступала третьою особою у справі.

Відповідно до ухвали суду постановленої шляхом внесення до протоколу судового засідання від 21.08.2020 року було закрито підготовче провадження у справі та вирішено призначити справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні.

В судовому засіданні представник позивача - ОСОБА_1 вимоги позовної заяви підтримав в повному обсязі посилаючись на обставини, що викладені в позові.

Відповідачка ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, про розгляд справи повідомлялась судом належним чином, шляхом направлення поштової кореспонденції суду. Направила до суду клопотання, яке надійшло 07.09.2020 року про здійснення розгляду справи у її відсутності, одночасно зазначивши, що позивач дійсно мешкав зі своєю матір`ю за адресою: АДРЕСА_1 , а тому відповідачка визнає позовні вимоги в повному обсязі.

В судове засідання третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Курило Я.О., не з`явилась, про розгляд справи повідомлялась судом належним чином. В ході розгляду справи направляла заяву, згідно якої просила здійснювати розгляд справи у її відсутності.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає що позов підлягає задоволенню з наступник підстав.

В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_2 є сином ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження.

Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 відкрилась спадщина на майно, яке складається з 24/100 частин жилого будинку надвірними будівлями під номером АДРЕСА_1 , яке належало спадкодавиці.

Згідно інформації відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської РДА, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , з 07.05.1988 по 20.05.2019 року, знята з реєстраційного обліку по смерті.

Згідно копії паспорта позивач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрований по АДРЕСА_3 , приватний будинок.

В обґрунтування вимог позовної заяви позивач посилається на те, що будучи єдиним спадкоємцем звернувся до приватного нотаріуса Курило Я.О. з метою прийняти спадщини за законом відносно майна своєї матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак отримав відмову нотаріуса мотивовану тим, що ОСОБА_2 пропустив термін для прийняття спадщини після смерті матері, що передбачений ст. 1270 ЦК України.

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 10.03.2020 було витребувано від Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Курило Я.О. належним чином посвідчену копію матеріалів спадкової справи померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 . Згідно відповіді нотаріуса спадкова справа після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та яка на день смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , не заводилась.

Відповідно до ст.ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з вимогами ст.ст. 1220, 1221 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 ЦК України). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

За приписами ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст. 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно з вимогами ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до вимог ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно п.23. Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Отже, для підтвердження прийняття спадщини має значення встановлення факту постійного проживання спадкоємця за законом чи заповітом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин.

При цьому суд виходить з тієї обставини, що як вбачається з копії свідоцтва про право на спадщину за законом, померла ОСОБА_4 , яка мешкає в АДРЕСА_2 , в тому числі з урахуванням 2/3 часток відмови на її користь дітей померлого - ОСОБА_2 (позивача у справі) та ОСОБА_3 (відповідача у справі) отримала у спадок піссля смерті чоловіка - ОСОБА_5 24/100 частин жилого будинку з надвірними будівлями під номером АДРЕСА_1 .

Таким чином, виникла помилка в зазначенні місця реєстраційного обліку позивача та його померлої матері призвела до пропущення ним строку на подачу заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, суд вважає, що є всі підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_2 , оскільки позивач постійно проживаючи зі спадкодавицею фактично прийняв спадщину і видача свідоцтва про право на спадщину, в даному випадку не обмежена жодним строком.

Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

Враховуючи наведене, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.3, 12, 258, 259, 265, 273, 315, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1217, 1220, 1221, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд, -

ВИРІШИВ :

Позов ОСОБА_2 - задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , додатковий строк в термін два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка залишилась після смерті матері - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Суддя: