Рівненський апеляційний суд
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

17 лютого 2020 року

м. Рівне

Справа № 563/269/19

Провадження № 22-ц/4815/281/20

Рівненський апеляційний суд у складі судді Гордійчук С. О., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Корецького районного суду Рівненської області від 17 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Іванівської сільської ради Корецького району Рівненської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача - ОСОБА_2 про визнання трудового договору (контракту) недійсним, визнання незаконними та скасування рішення Іванівської сільської ради, поновлення на роботі та оплату за вимушений прогул,

в с т а н о в и в :

Ухвалою Рівненського апеляційного суду від 20 січня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме: надання доказів отримання судового рішення 09.12.2019 року та сплати судового збору.

У наданий судом строк ОСОБА_1 надала суду квитанцію про сплату судового збору. При цьому, доказів на підтвердження того, що оскаржуване рішення нею отримано 09.12.2019 суду не надала. Матеріали справи таких доказів також не містять.

У відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити з таких підстав.

Згідно зі статтями 12,13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах рівності, змагальності та диспозитивності.

Відповідно до вимог ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому -статтею 358 цього Кодексу.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Разом з тим, право суду на поновлення строку не є безмежним.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Так, у параграфі 41 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Аналогічні висновки викладені Європейським судом з прав людини й у справах «Науменко проти України» від 09 листопада 2004 року, «Полтораченко проти України» від 18 січня 2005 року та «Тімотієвич проти України» від 08 листопада 2005 року.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

При цьому, як вбачається з протоколу судового засідання представник ОСОБА_1 - адвокат Ткачук В.М., як і позивач був присутній в судовому засіданні 17 липня 2019 року під час проголошення вступної та резолютивної частин рішення.

Рішення Корецького районного суду Рівненської області від 17 липня 2019 року в справі № 563/269/19 (повний текст складено 22.07.2019) зареєстровано в Єдиному державному реєстрі судових рішень 24.07.2019 та оприлюднена 25.07.2019, перебуває є у вільному доступі та будь-яка особа, яка цікавиться ходом розгляду справи, у тому числі скаржник мав можливість ознайомитися.

В матеріалах справи наявній супровідний лист суду на ім`я ОСОБА_1 від 23.07.2019 року за № 569/269/19 відповідно до якого позивачу надіслано копію оскаржуваного рішення суду (а.с. 142).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини сторони мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відтак у скаржника була наявна інформація про хід справи №563/269/19 з 17 липня 2019 року, а тому можливість оскарження рішення залежала виключно від волевиявлення самого скаржника, тобто мала суб`єктивний характер.

Разом з цим, заявником не зазначено, що перешкоджало їй реалізувати конституційне право на апеляційне оскарження рішення у період з 17.07.2019 до 17.08.2019.

Доказів наявності обставин непереборної сили заявником також не надано.

Відповідно до ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи вищевикладене, оскільки скаржником, всупереч вимог цивільно-процесуального закону, не надано обґрунтованих підстав та доказів для поновлення пропущеного строку, то підстави для відкриття апеляційного провадження відсутні.

Керуючись ст. 358 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною представника ОСОБА_1 на рішення Корецького районного суду Рівненської області від 17 липня 2019 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її прийняття.

Суддя Рівненського

апеляційного суду С. О. Гордійчук