Справа № 545/927/20
У Х В А Л А

Іменем України

"18" вересня 2020 р. Полтавський районний суд Полтавської області в складі:

Головуючої судді Стрюк Л.І.,

з участю секретаря Артеменко А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтава цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах міста Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області про зняття арешту з рухомого майна, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про зняття арешту з рухомого майна.

У судове засідання позивач, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, повторно не з`явився з невідомих суду причин, заяву про розгляд справи без його участі не надавав.

Як вбачається з матеріалів справи, конверти із судовими повістками повертаються до суду із відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою».

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає залишенню без розгляду з таких підстав.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 травня 2019 року по справі №310/12817/13.

Згідно з ч.1 ст. 131 ЦПК України учасника судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання під час розгляду справи.

Оскільки позивач у встановленому законом порядку повідомлявся за вказаною ним у позовній заяві адресою, будь-яких повідомлень про зміну його адреси не надходило, тому вважається таким, що повідомлений належним чином.

Таким чином, вказаний позов підлягає залишенню без розгляду в зв`язку з тим, що позивач повторно не з`явилася у судове засідання.

Керуючись ч.1 ст. 131, п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах міста Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області про зняття арешту з рухомого майна залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що відповідно ч.2 ст. 257 ЦПК України він має право на повторне звернення до суду в загальному порядку після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Копію ухвали направити сторонам по справі.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя: Л. І. Стрюк