Справа № 283/1721/20
провадження №2-о/283/73/2020
У Х В А Л А

18 серпня 2020 року суддя Малинського районного суду Житомирської області Ярмоленко В.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області про встановлення факту точної площі земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

17 серпня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Малинського районного суду Житомирської області з заявою, в якій просила встановити факт, що земельна ділянка кадастровий номер :05:000:0106, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Осичківської сільської ради Малинського району Житомирської області, належна ОСОБА_1 на підставі Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЖТ №159507, виданого 02 червня 2003 року, дійсно має площу 2,8925 га. Свої вимоги заявник обгрунтовує тим, що у правовстановлюючому документі на земельну ділянку допущена помилка, оскільки реальна площа земельної ділянки кадастровий номер :05:000:0106 становить не 2,9139 га, а 2,8925га. При цьому у самостійному виправленні помилки Держгеокадастр у Радомишльському районі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області заявнику відмовив. Вказана помилка створює труднощі ОСОБА_1 в проведенні державної реєстрації права власності.

Як вбачається з Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЖТ №159507, який є правовстановлюючим документом, площа земельної ділянки кадастровий номер :05:000:0106 становить 2,9139 га. Згідно викопіювання з проекту організації території земельних часток (паїв) ПКСП ім. Несененка с. Осички Осичківської сільської ради Радомишльського району Житомирської області, площа земельної ділянки, наданої ОСОБА_1 у власність становить 2,91га. З інформації з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 12.08.2020 року вбачається, що земельна ділянка з кадастровим номером :05:000:0106 має площу 2,8925га.

Відповідно до ч. 1 ст. 79-1 Земельного кодексу України, формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру.

Згідно ч.7 ст.19 ЦПК України, окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995року «Про судову практику в справах про встановлення фактів,що мають юридичне значення» роз`яснено, що суд вправі розглядати справи про встановлення юридичних фактів, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Тобто, від встановлення такого факту залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян та встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Так, у порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, так як метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності самого факту, і факт, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення, і мати безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.

Відповідно до ч.2 ст. 318 ЦПК України, до заяви про встановлення факту додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини.

Отже, при вирішенні питання про відкриття провадження у даній справі судом було встановлено, що будь-яких доказів на підтвердження звернення заявника в досудовому порядку до територіального органу Держгеокадастру щодо зміни площі земельної ділянки або до органу місцевого самоврядування щодо підтвердження фактичної площі землі, суду не надано, а тому не доведено ті обставини, на які посилається ОСОБА_1 у своїй заяві, що унеможливлює встановлення факту безспірного характеру в судовому порядку.

Відповідно до статті 37 Закону України «Про державний земельний кадастр» , у разі виявлення фізичною або юридичною особою у витязі, довідці з Державного земельного кадастру, викопіюванні з картографічних матеріалів Державного земельного кадастру технічної помилки (описка, друкарська, граматична, арифметична чи інша помилка), допущеної органом, що здійснює ведення Державного земельного кадастру, заінтересована особа письмово повідомляє про це центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, який перевіряє відповідність відомостей Державного земельного кадастру інформації, що міститься в документах, які стали підставою для внесення цих відомостей. Якщо факт невідповідності підтверджено, орган, що здійснює ведення Державного земельного кадастру, безоплатно виправляє допущену помилку в день надходження повідомлення та не пізніше наступного дня повідомляє про це заінтересованих осіб.

В зв`язку з цим суд роз`яснює заявнику, що внесення змін до Державного земельного кадастру про земельну ділянку передбачає позасудовий порядок вирішення шляхом його звернення до відповідного органу, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, а вже у разі відмови у внесенні таких виправлень він вправі оскаржити дії цього органу в судовому порядку.

При цьому, відповідно до ч.4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Керуючись ст.315 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області про встановлення факту точної площі земельної ділянки - відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя