Провадження № 2/638/4694/20
У Х В А Л А

01 жовтня 2020 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Латка І.П., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Клініка «Рішон» про стягнення компенсації за дні невикористаної відпустки та середнього заробітку за час затримки остаточного розрахунку,

в с т а н о в и в :

29 вересня 2020 року до Дзержинського районного суду за підсудністю з Орджонікідзевського районного суду м. Харкова надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Клініка «Рішон» про стягнення компенсації за дні невикористаної відпустки та середнього заробітку за час затримки остаточного розрахунку.

Перевіривши матеріали позову, суддею встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, встановлених в п. 3, 5 ч. 3 ст. 175, ч. 4 ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 3, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці та обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позовні вимоги про стягнення компенсації за всі дні невикористаної відпустки та середнього заробітку за весь час затримки остаточного розрахунку підлягають грошовій оцінці. Разом з тим, всупереч п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачкою ОСОБА_1 не зазначена ані ціна позову, ані обґрунтований розрахунок сум, які підлягають стягненню.

Окрім того, в позовній заяві не зазначено перелік доказів, що підтверджують обставини, викладені в позовній заяви, а саме про підстави стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Клініка «Рішон» компенсації за всі дні невикористаної відпустки та середнього заробітку за весь час затримки остаточного розрахунку, як того вимагає п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Також, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До поданої позовної заяви ОСОБА_1 не додано документ, що підтверджує сплату судового збору або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору.

В позовній заяві ОСОБА_1 зазначає, що звільнена від сплати судового збору на підставі п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якого від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Проте, пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», не поширюється на вимоги позивача про стягнення середнього заробітку за час затримки остаточного розрахунку при звільненні, оскільки середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 522/13736/15, постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 522/13736/15.

Із позовної заяви вбачається, що позивачем заявлені вимоги про стягнення компенсації за дні невикористаної відпустки за період з 2018 року до 2019 рік та середнього заробітку за час затримки остаточного розрахунку.

Отже, від сплати судового збору у даній справі позивачка звільнена лише за вимогами про стягнення компенсації за дні невикористаної відпустки.

Таким чином, позивачка не звільнена від сплати судового збору в частині вимог про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру становить 01 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2020 року становить 2102 грн.

Оскільки ОСОБА_1 не визначена ціна позову, суд дійшов висновку, що за подання даної позовної заяви до суду підлягає сплаті судовий збір у розмірі 840,80 грн, що становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто мінімальний розмір судового збору, що підлягає сплаті фізичною особою за подання позовної заяви майнового характеру.

За таких обставин позивачці необхідно сплатити судовий збір в розмірі 840 (вісімсот сорок) грн 80 коп., для приєднання до матеріалів справи надати до Дзержинського районного суду м. Харкова документ про оплату вказаних витрат, які перерахувати за наступними банківськими реквізитами або сплатити онлайн на офіційному веб-порталі Судова влада України https://court.gov.ua/affairs/sudytax/ :

Отримувач коштів:УК Шевченкі/мХар Шевченківс/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ):37999654
Банк отримувача:Казначейство України (ЕАП)
Рахунок отримувача:UA0020003
Код класифікації доходів бюджету:22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дзержинський районний суд м. Харкова (назва суду, де розглядається справа).

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, позовна заява ОСОБА_1 залишається без руху із наданням позивачу строку для усунення її недоліків шляхом 1) зазначення ціни позову з обґрунтованим розрахунком сум, що стягуються, 2) зазначення переліку доказів, що підтверджують обставини, викладені в позовній заяви, 3) сплати судового збору у розмірі 840,80 грн та надання суду документа, що підтверджує сплату судового збору.

З урахуванням наведеного, керуючись ст.185 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Клініка «Рішон» про стягнення компенсації за дні невикористаної відпустки та середнього заробітку за час затримки остаточного розрахунку залишити без руху, запропонувавши позивачці усунути недоліки позовної заяви, зазначені в тексті ухвали, протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі не усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали, протягом встановленого строку, позовна заява буде визнана вважатися неподаною та повернута позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за вебадресою: http://dg.hr.court.gov.ua/sud2011/ на Офіційному вебпорталі судової влади України.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя І.П. Латка