ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/436/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" вересня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О.,

секретар судового засідання Кримчук Я.Р.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

представник відповідача - ОСОБА_3 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2019 р. ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2 , відповідач, разом - сторони) про розірвання шлюбу.

Позов обґрунтований такими обставинами. 05.05.2007 сторони уклали шлюб, спільних дітей у подружжя немає. Одруження з відповідачем виявилося невдалим через відсутність порозуміння, різні погляди на вирішення сімейних проблем, ігнорування налагодження сімейних відносин, що призвело до втрати почуття поваги та любові один до одного. Між сторонами постійно виникали сварки та скандали, які супроводжувались образами та приниженням відповідачем честі та гідності позивача. Відповідач неодноразово дозволяв собі застосовувати до позивача фізичну силу. З 10.07.2019 сторони проживають окремо, спільного господарства не ведуть, тобто їх шлюб існує лише формально, а відтак подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе і перспектив для збереження сім`ї немає.

Ухвалою від 26.11.2019 суд відкрив провадження у справі та призначив справу до судового розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання.

Ухвалою від 31.07.2-020 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті в судове засідання на 04.09.2020.

В судове засідання позивач не з`явилася, надіслала заяву про розгляд справи за її відсутності, у якій наполягала на розірванні шлюбу та заперечувала проти вжиття заходів щодо примирення подружжя посилаючись на те, що примирення неможливе і буде суперечити її волі.

Представник відповідача ОСОБА_3 заперечувала проти розгляду справи в даному судовому засіданні вказуючи, що відповідачем подано позов про визнання недійсними шлюбу, усиновлення та шлюбного договору, у зв`язку з чим вважала, що провадження у справі повинно бути зупинене до розгляду справи про визнання шлюбу недійсним.

Представником відповідача було подано заяву про зупинення провадження у даній справі до набрання законної сили рішенням суду у справі № 753/11937/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсними шлюбу, усиновлення та шлюбного договору.

Заслухавши представника відповідача та дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини.

05.05.2007 ОСОБА_2 та ОСОБА_1 уклали шлюб, який був зареєстрований Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис № 466.

Спільних дітей у подружжя немає.

З позовної заяви вбачається, що внаслідок відсутності між подружжям взаєморозуміння та розбіжностей у поглядах на сім`ю і шлюб, між ними виникали численні сварки і скандали, внаслідок чого позивач втратила до відповідача почуття любові і поваги.

Більше року сторони проживають окремо, не підтримують шлюбно-сімейних відносин та не ведуть спільного господарства.

Відповідно до положень статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження…є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість… (частини 3, 4 статті 56 Сімейного кодексу України).

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина 1 статті 110 Сімейного кодексу України).

За приписом частини 2 статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Зважаючи на встановлені обставини та позицію позивача, суд дійшов до переконання, що передумови для збереження шлюбу сторін відсутні і розлад їх подружніх стосунків не є тимчасовим, а відтак подальше збереження шлюбу, який існує лише формально і не базується на засадах добровільності, суперечить інтересам позивача.

З огляду на результат розгляду справи та ураховуючи, що позивач як особа з інвалідністю 2 групи звільнена від сплати судового збору на підставі статті 5 Закону України «Про судовий збір», суд відповідно до вимог статті 141 ЦПК України стягує з відповідача судовий збір в дохід держави.

На підставі викладеного, керуючись статтями 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 05 травня 2007 року Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї, актовий запис № 466, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) в дохід держави судовий збір в сумі 840,80 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно з підпунктом 15.5 пункту 15 частини першої Перехідних положень Розділу XIII ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: