КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
===================================================================
Провадження №22-ц/824/3895/2020 Головуючий у 2 інстанції Голуб С.А.
У Х В А Л А

про повернення апеляційної скарги

10 лютого 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Голуб С.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції у місті Києві на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 06 листопада 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 06 листопада 2019 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, ГУ НП у м. Києві подало апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, зокрема: ним не сплачено судовий збір.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 січня 2020 року апеляційну скаргу ГУ НП у м. Києві було залишено без руху та надано десятиденний строк для сплати судового збору у розмірі 1152 грн. 60 коп.

На виконання вимог ухвали ГУ НП у м. Києві надіслало роздруківку платіжного доручення на суму 1152 грн. 60 коп., однак вказаний документ не може бути прийнятий судом до уваги з урахуванням такого.

Чинним законодавством України не встановлено спеціальних вимог до оформлення платіжних документів, на підставі яких перераховуються суми судового збору. Таке перерахування здійснюється за загальними правилами встановленими Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» від 05 квітня 2001 року і відповідних нормативно-правових актів Національного банку України.

Постановою Правління Національного банку України № 22 від 21.01.2004 затверджена Інструкція про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті (далі - Інструкція), якою встановлені загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків. Нормами Інструкції встановлені вимоги щодо заповнення розрахункових документів.

Відповідно до пункту 3.1. Інструкції платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

З додатків 2, 8 до Інструкції вбачається, що одним із реквізитів платіжного доручення є «Призначення платежу», який заповнюється з урахуванням вимог, установлених главою 3 Інструкції.

Пунктом 3.8. Інструкції визначено, що реквізит "Призначення платежу" платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Платник відповідає за дані, що зазначені в реквізиті платіжного доручення «Призначення платежу»

Платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Відповідно до інформаційного листа Державної судової адміністрації від 10 листопада 2011 року № 12-6621/11 щодо застосування Закону України «Про судовий збір», документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

При сплаті судового збору готівкою до документа, щодо якого вчинюється відповідна дія, додається оригінал квитанції кредитної установи, яка прийняла платіж, а при перерахуванні судового збору з рахунка платника - останній примірник платіжного доручення з написом (поміткою) кредитної установи такого змісту: «Зараховано в дохід бюджету _ грн. (дата)». Цей напис скріплюється першим і другим підписами посадових осіб, відбитком печатки кредитної установи з відміткою дати виконання платіжного доручення.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України.

Як вбачається зі змісту наданого суду платіжного доручення №348 на суму 1152 грн. 60 коп. в ньому не вказано ні дати одержання банком, ні дати проведення операції банком, ні підпису та печатки банку, ні відмітки «Зараховано в дохід бюджету ___грн. (дата)».

Окрім того, перевіряючи чи зарахована вказана в квитанції сума в дохід держави, зазначені кошти не були зараховані до спеціального фонду державного бюджету України.

Таким чином, зазначені обставини свідчать про неналежне виконання вимог суду, що вказані в ухвалі Київського апеляційного суду від 21 січня 2020 року, а саме не надано суду належного та допустимого доказу на підтвердження сплати судового збору у визначеному розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За правилами ст. 185 ЦПК України, якщо скаржник, відповідно до ухвали суду, у встановлений строк усуне недоліки, то апеляційна скарга вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо ж скаржник не усунув недоліки у строк, встановлений судом, то апеляційна скарга вважається неподаною та повертається скаржнику у порядку, визначеному ст. 357 ЦПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 357 ЦПК України питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

У зв`язку з тим, що ГУ НП у м. Києві не виконало вимоги ухвали Київського апеляційного суду від 21 січня 2020 року, не сплатило судовий збір у визначеному розмірі, не надав оригінал квитанції/платіжного доручення про сплату судового збору, то суд апеляційної інстанції доходить висновку, що подана апеляційна скарга підлягає поверненню.

Керуючись ст.ст. 185, 357 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у місті Києві на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 06 листопада 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення або з дня складення повного судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Суддя Київського

апеляційного суду С.А. Голуб