ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

6 серпня 2020 року м. Харків

Справа № 638/8549/19

Провадження № 22-ц/818/3049/20

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Кругової С.С.,

суддів Котелевець А.В., Пилипчук Н.П.,

секретаря Каплоух Н.Б.,

Учасники справи :

Позивач (заявник): ОСОБА_1 ,

Відповідач: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові

цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої в результаті залиття квартири,

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Дзержинського районного суду міста Харкова від 23 березня 2020 року, постановлену суддею Грищенко І.О.,

в с т а н о в и в :

У червні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом про стягнення на її користь з відповідача відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 57217,34 грн. та моральної шкоди в розмірі 3000 грн., завданих внаслідок залиття квартири, а також судового збору.

В межах розгляду даної цивільної справи позивач заявив клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи у зв`язку з тим, що для визначення вартості відновлювального ремонту внаслідок залиття квартири позивача, а також підтвердження або спростування факту його здійснення з боку відповідача в період з 26.03.2019 по 20.05.2019, на який вона посилається у відзиві, необхідні спеціальні знання, без яких неможливо встановити відповідні обставини.

Позивач просив доручити проведення вказаної експертизи експертам Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичному центру МВС України та поставити на вирішення питання: які пошкодження квартири за адресою: АДРЕСА_1 , виникли внаслідок залиття її водою 26 березня 2019 року? Яка вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень квартири , що виникли внаслідок залиття її водою 26 березня 2019 року? Який розмір матеріальної шкоди завдано власнику квартири внаслідок залиття її водою? Чи здійснювалися ремонтоно- будівельні роботи в квартирі після її залиття водою ( в період квітня-травня 2019 року) у відповідності до умов Договору підряду від 4 квітня 2019 року, акту виконаних робіт від 20 травня 2019 року. Просив витребувати у відповідача оригінали документів, на підставі яких проведено ремонтні роботи в приміщенні квартири та зупинити провадження у справі.

Ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 29 січня 2020 року клопотання ОСОБА_1 про призначення судової будівельно - технічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої в результаті залиття квартири задоволено частково. Призначено у цивільній справі будівельно-технічну експертизу.

На вирішення експертів поставлено наступні питання: які пошкодження квартири за адресою: АДРЕСА_1 , виникли внаслідок залиття її водою 26.03.2019 року? яка вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень квартири, що виникли внаслідок залиття її водою 26.03.2019 року? який розмір матеріальної шкоди завдано власнику квартири внаслідок залиття її водою? чи здійснювалися ремонтно-будівельні роботи в квартирі після її залиття водою ( в період квітня-травня 2019 року) у відповідності до умов Договору підряду від 4 квітня 2019 року, акту виконаних робіт від 20 травня 2019 (копії яких долучено до матеріалів справи).

В розпорядження експертів надано матеріали цивільної справи. Проведення даної експертизи доручено Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз ім. Засл. Проф М.І. Бокаріуса. Попереджено експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків. Роз`яснено стороні по справі положення ст. 109 ЦПК України. Оплату за проведення експертизи у справі покладено на ОСОБА_1 . Провадження по справі зупинено до отримання висновку експертизи.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що приймаючи до уваги той факт, що ті обставини, які мають істотне значення для справи, можуть бути з`ясовані тільки шляхом призначення та проведення відповідної експертизи, суд вважав за можливе та необхідне призначити проведення експертизи під час судового розгляду справи. Щодо п. 5 клопотання позивача в частині витребування у відповідача оригіналів документів, на підставі яких було проведено ремонтні роботи, суд зазначив, що вважає на даний час такої необхідності немає, у разі потреби в їх наданні, експерт самостійно може порушити питання про їх витребування.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції представник ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_2 звернувся з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати ухвалу районного суду та відмовити у задоволенні клопотання про призначення експертизи.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права.

В обґрунтування скарги зазначає, що ухвалою суду першої інстанції від 14.11.2019 було закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті, в судовому засіданні представник позивача не заявляв жодних клопотань про призначення експертизи, хоча мав на той час подані відповідачем документи, а також, він не повідомляв суд про необхідність встановлення додаткового строку для подання доказів. Вважає дії представника позивача некомпетентними та такими, що не можуть нівелювати норми процесуального законодавства.

Відзиву в порядку ст.360 ЦПК України у визначний судом строк не надходило. Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами, перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді, обговоривши доводи апеляційної скарги та, дослідивши матеріали справи, судова колегія вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом у червні 2019 року, ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 14 листопада 2019 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. З клопотанням про призначення судової експертизи позивач за власним підписом звернулася у березні 2020 року.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому, суд має сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч.2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з ч.2 ст.102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

При цьому, слід врахувати, що відповідно до ч.3 ст.12 та ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Із аналізу вказаних норм вбачається, що судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, викладеної у справі «Дульський проти України» (заява № 61679/00), експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури та призначається у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Із матеріалів справи убачається, що предметом доказування у цій справі є вартість та факт проведення відновлювального ремонту квартири позивача.

Відтак, питання, на яке позивач бажає отримати відповідь, має безпосередній зв`язок з вказаною підставою позову, і на нього можна отримати відповідь лише експертним шляхом, призначивши судову експертизу.

Отже, апеляційний суд із висновками суду першої інстанції погоджується.

Оскільки обставини, зазначені у письмовому клопотанні позивача, входять до предмету доказування та мають значення для справи, призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи є обґрунтованим та правомірним.

Апеляційний суд відхиляє доводи апеляційної скарги щодо недотримання норм процесуального права із посиланням на те, що клопотання про призначення експертизи заявлено та розглянуто після закриття підготовчого провадження і призначення справи до судового розгляду, оскільки такі доводи зведені до надмірного формалізму застосування норм процесуального права. Наведені обставини не є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції згідно ст.379 УЦПК України.

Посилання представника відповідача на ч.2 ст.376 ЦПК України не має правового значення, оскільки дане положення застосовується лише у разі, якщо порушення норм процесуального права призвело до неправильного вирішення справи.

Інші доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на вищенаведене колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції відповідає вимогам ст. 104 ЦПК України, тобто постановлена з додержанням вимог закону, а тому підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381, 382, 383, 384, 389,390, 391 ЦПК України суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Дзержинського районного суду міста Харкова від 23 березня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. В силу ст. 389 ЦПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий С.С. Кругова

Судді А.В. Котелевець

Н.П. Пилипчук

повний текст постанови

складено 6 серпня 2020 року