Справа №: 653/2561/15-ц
Провадження № 2-п/653/9/20
У Х В А Л А

іменем України

10 серпня 2020 року

Суддя Генічеського районного суду Херсонської області Делалова О.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

ВСТАНОВИВ:

04.08.2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою, в якій просив поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Генічеського районного суду Херсонської області від 20.10.2015 року та скасувати вказане заочне рішення по справі № 653/2561/15-ц.

В обґрунтування заяви заявник посилається на те, що йому не було відомо про розгляд справи, оскільки він не отримував ні копії позовної заяви, ні судові повістки, ні копію заочного рішення. Дізнався про існування рішення лише наприкінці липня 2020 року, після ознайомлення ОСОБА_2 з матеріалами справи. Вважає, що суд належним чином не повідомив відповідача про розгляд справи, провів розгляд справи за його відсутності, що на його думку є порушенням норм процесуального права.

Перевіривши доводи заявника про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, суд вважає, що клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Заочним рішенням Генічеського районного суду Херсонської області від 20.10.2015 року, ухваленому у справі за вищезазначеним позовом, позовні вимоги ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки задоволено. В рахунок погашення заборгованості звернуто стягнення на предмет іпотеки, а саме: житловий будинок загальною площею 148,1 кв.м., в т.ч. житловою площею 62,4 кв.м. з господарськими будівлями та спорудами, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 . Визнано за ПАТ «Дельта Банк» право власності на зазначений будинок.

Станом на день винесення заочного рішення була чинною редакція Цивільного процесуального кодексу України, яка визначала, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 10 днів з дня отримання його копії (стаття 228 ЦПК України).

15.12.2017 року набув чинності Цивільний процесуальний кодекс України в редакції Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017 року.

Згідно з вимогами ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Розгляд заяви здійснюється судом без повідомлення учасників справи.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачу ОСОБА_1 та третій особі ОСОБА_2 направлялась за адресою їх реєстрації та проживання судова кореспонденція:

- ухвала про відкриття провадження разом з позовом і доданими документами. Згідно повідомлень зазначені документи були вручені особисто заявникам (а.с.49-50);

- судові повістки на 14.10. та 20.10.2015р., однак поштова кореспонденція не була вручена відповідачу та була повернута на адресу суду у зв`язку із «закінченням строку зберігання». (а.с.54-55, 63);

- копія заочного рішення від 20.10.2015р. Згідно повідомлень рішення було вручено особисто ОСОБА_1 та ОСОБА_2 02.11.2015р. (а.с.65-66).

Таким чином, судом достовірно встановлено, що заявнику було відомо про наявність судового провадження у 2015 році, а звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення в серпні 2020 року.

Разом з тим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Однак, пропущений заявником строк тривалістю більше 4 років є занадто тривалим у часі, а причини пропуску не є об`єктивними, а тому не можуть бути визнані поважними.

Заявником не надано доказів, які б свідчили про поважність пропуску звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення від 20.10.2015 року.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Цивільним процесуальним кодексом України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Відповідно до ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України», сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

У п. 47 рішення у справі «Устименко проти України» суд зазначив, що рішення про поновлення строку на оскарження може порушити принцип правової визначеності та свобода розсуду судів при вирішенні питання про поновлення не є необмеженою. У кожному випадку суди мають встановлювати, чи виправдовують причини поновлення строку на оскарження втручання у принцип остаточності судового рішення.

ЄСПЛ сформовано практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, також строків апеляційного та касаційного оскарження судових рішень, а поновлення пропущеного строку допускається лише у виняткових випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Враховуючи, що заявником не надано доказів, які були об`єктивно непереборними на підтвердження наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду, суд не вбачає поважних причин пропуску строку звернення до суду та відповідно підстав для поновлення пропущеного строку звернення до суду, тому клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на перегляд заочного рішення суду від 20.10.2015 року задоволенню не підлягає.

Згідно зі ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Керуючись ст. ст.126,127,260,261,284 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання заявника ОСОБА_1 про поновлення строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення Генічеського районного суду Херсонської області від 20.10.2015 року у цивільній справі за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки - відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії шляхом подання апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду через районний суд.

Суддя Генічеського районного суду О. М. Делалова