Справа № 398/3352/19
Провадження № 2-п/206/18/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.08.2020 м. Дніпро

Суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Маштак К.С., перевіривши матеріали та зміст заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 28 травня 2020 року за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення інфляційних витрат та 3 відсотків річних від простроченої суми боргу,

ВСТАНОВИВ

05.08.2020 до Самарського районного суду м. Дніпропетровська надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 28 травня 2020 року за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення інфляційних витрат та 3 відсотків річних від простроченої суми боргу.

Відповідно до ч. 2 ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення; 2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв`язку; 3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; 5) клопотання про перегляд заочного рішення; 6) перелік доданих до заяви матеріалів.

Згідно ч. 8 ст. 285 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

В порушення п. 1 ч. 2 ст. 285 ЦПК України відповідачем невірно зазначено найменування суду, який ухвалив заочне рішення.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню за наявності 2-х умов: якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

При цьому, звертаючись до суду з заявою про перегляд заочного рішення, представник відповідача не зазначає докази, які він може надати суду, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, оскільки постанова про закінчення виконавчого провадження № 57503936 від 06.11.2019 містить відомості про виконання рішення суду лише 17.10.2019, при цьому предметом спору є стягнення з ОСОБА_3 інфляційних витрат та 3 відсотків річних від простроченої суми боргу за період з 13.06.2016 по 13.09.2019.

Згідно ч. 6 ст. 285 ЦПК України до заяви про перегляд заочного рішення додається документ про сплату судового збору.

Однак, до заяви про перегляд заочного рішення, документ про сплату судового збору не додано, при цьому в заяві відповідач просить відтермінувати йому сплату судового збору до дати першого підготовчого засідання по справі без жодного обґрунтування необхідності такого відтермінування та без посилання на норми чинного законодавства, яким таке відтермінування передбачено.

Положеннями ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України, підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони. Вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо відстрочення від сплати судового збору, при цьому, статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

За нормами законодавства єдиною підставою для вчинення судом дій для відстрочення або розстрочення від сплати позивачем судового збору є майновий стан заявника. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Крім того, у пункті 29 Постанови пленуму ВССУ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ «Kniat v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

В той же час, відповідач до переліку, визначеному ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», не входить, а тому підстави для відтермінування йому сплати судового збору відсутні.

Згідно ч. 1, 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні станом на 01.01.2020 року становить 2102 грн.

Згідно до п. 4 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення суду встановлюється у розмірі - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто, ставка судового збору за подання до суду заяви про перегляд заочного рішення фізичною особою становить 420,40 гривень.

За таких обставин, заявнику (відповідачу) необхідно надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору за подання заяви про перегляд заочного рішення.

Сплатити судовий збір необхідно за реквізитами зазначеними на сайті https://sm.dp.court.gov.ua/sud0436/gromadyanam/zbir/.

Крім того, суддя звертає увагу, що згідно ст. 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Статтею 126 ЦПК України передбачено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Проте відповідачем не долучено до заяви про перегляд заочного рішення заяви про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду.

Відповідно до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху.

За таких обставин, заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення слід залишити без руху та надати строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 126, 127, 185, 284, 285 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 28 травня 2020 року за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення інфляційних витрат та 3 відсотків річних від простроченої суми боргу - залишити без руху.

Надати заявнику (відповідачу) строк 5 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, а саме:

1)зазначити вірно найменування суду, який ухвалив заочне рішення;

2)зазначити у заяві про перегляд заочного рішення докази, які заявник може надати суду, що мають істотне значення для правильного вирішення справи;

3)надати документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі;

4)надати заяву про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду.

Роз`яснити заявнику, що в разі якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Копію ухвали надіслати заявнику.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://sm.dp.court.gov.ua.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя К.С. Маштак