Справа № 465/2720/19 Головуючий у 1 інстанції: Ванівський Ю.М.
Провадження № 22-ц/811/1290/20 Доповідач в 2-й інстанції: Левик Я. А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді: Левика Я.А.,

суддів: Струс Л.Б., Шандри М.М.

секретар: Бадівська О.О.,

за участі в судовому засіданні представниці позивача Львівської міської ради Павлової З.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові цивільну справу за апеляційною скаргою Львівської міської ради на ухвалу Франківського районного суду м. Львова в складі судді Ванівського Ю.М. від 3 березня 2020 року у справі за позовом Львівської міської ради до ОСОБА_1 , за участі третіх осіб: управління комунальної власності Департаменту економічного розвитку Львівської міської ради, приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Паука А.Я. про витребування майна та скасування державної реєстрації права власності, -

в с т а н о в и л а :

ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 03 березня 2020 року позовну заяву Львівської міської ради до ОСОБА_1 , за участю третьої особи: управління комунальної власності Департаменту економічного розвитку Львівської міської ради, приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Паук Андрія Ярославовича про відшкодування шкоди залишено без розгляду.

Вказану ухвалу оскаржила Львівська міська рада.

В апеляційній скарзі просять скасувати ухвалу і направити справу для продовження розгляду в суд першої інстанції. Вважають ухвалу Франківського районного суду м. Львова від 03.03.2020 незаконною, оскільки така прийнята з грубим порушенням норм матеріального та процесуального права, а отже підлягає скасуванню. Зазначають, що судом першої інстанції було неправильно застосовано ст.ст. 223, 257 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки, відповідно до змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання. Крім цього, вважають, що були підстави для заявлення самовідводу у даній справі головуючим суддею.

В судове засідання окрім представниці позивача решта учасників справи (їх представники) не з`явилися, однак суд вважав за можливе проводити розгляд справи у їх відсутності (відсутності їх представників) зважаючи на те, що учасники справи повідомлялись про час та місце судового розгляду належним чином, обґрунтованих клопотань про відкладення розгляду справи від них до суду не надходило, доказів поважності причин неявки (неявки представників) суду представлено не було та зважаючи на вимоги ч.2 ст. 372 ЦПК України.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представниці позивача на підтримання апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з таких підстав.

Із змісту оскаржуваної ухвали вбачається, що суд першої інстанції, посилаючись, зокрема, на п.10 ч.3 ст. 2, ч.3 ст. 13, ч.1 ст. 131, ч.3 ст. 169, п.3 ч.1, ч.2 ст. 257 ЦПК України, ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, ст.ст. 7, 8 і 10 Загальної декларації прав людини, України, ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997р. №475/97-ВР, постанову Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» №11 від 17.10.2014 року, рішення Європейського суду з прав людини справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселтіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року, висновок Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у справі №6-24063ск15, та залишаючи позовну заяву без розгляду, виходив з того, що в судове засідання, яке відбулося 13.12.2019 року, позивач не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином, про що в матеріалах справи міститься розписка, про причини неявки суду не повідомив, заява про розгляд справи за відсутності позивача до суду не подавалася. Про дату, час і місце судового засідання, що призначене на 03.03.2020 року, позивач належним чином повідомлений, проте, в судове засідання повторно не з`явився, про причини неявки суду не повідомив. Належних та допустимих доказів поважності причин неявки в судові засідання позивачем не надано. Суд врахував, що закон створює рівні умови для осіб, що володіють правом звернення до суду, зобов`язавши суд повідомляти цих осіб про час і місце розгляду справи. Суд вказав, що прийняв вичерпні заходи для повідомлення сторін про час та місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і захистити свої права. Суд зазначив, що позивач в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про розгляд справи, його неявка має ознаки повторності, заяви про розгляд справи у відсутності позивача до суду не надходило. За вищевикладених обставин суд вважав, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства позов підлягає залишенню без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача в судове засідання, яким не надано будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин неявки, відповідно до яких суд міг би з`ясувати поважність причин такої неявки, та відсутність заяви про розгляд справи без позивача. Також суд звернув увагу, що згідно ч.2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Колегія суддів вважає, що такі висновки зроблені судом без повного та всебічного з`ясування обставин, що мають значення; висновки суду обставинам, що мають значення та вимогам закону не відповідають; обставини, які суд вважав встановленими не доведені.

Із матеріалів справи вбачається, що провадження у справі відкрито 03.07.2019 року та підготовче судове засідання у справі було призначене на 24.10.2019 року 12 год. 00 хв.

Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 24.10.2019 року підготовче судове засідання відкладено на 13.12.2019 року 12 год. 30 хв. (у зв`язку із неявкою учасників процесу).

13.12.2019 року до суду надійшло клопотання Львівської міської ради про відкладення розгляду справи у зв`язку із перебуванням представника на лікарняному.

Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 13.12.2019 року підготовче судове засідання відкладено на 03.03.2020 року 09 год. 15 хв. (у зв`язку із неявкою учасників процесу).

Дійсно, як вбачається із матеріалів справи представник позивача Львівської міської ради у два останніх судових засідання поспіль не з`явився. Також, позивач повідомлявся про судові засідання 24.10.2019 року, 13.12.2019р. та 3.03.2020р.,що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення (а.с. 32, 37, 43).

Також, дійсно, у відповідності до змісту п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, суд вправі вирішувати питання про залишення позову без розгляду.

Однак для вирішення вказаного питання суду необхідно з`ясувати чи дійсно позивач (чи його представник) двічі поспіль, належним чином, у відповідності до вимог закону, був повідомленим про час та місце розгляду справи.

Так, відповідно до змісту ст. 128 ЦПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається:

1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань;

2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Днем вручення судової повістки є:

1) день вручення судової повістки під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо повістку надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення. Суд викликає або повідомляє свідка, експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, зокрема у справах про видачу обмежувального припису - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику. Судова повістка юридичній особі направляється за її місцезнаходженням або за місцезнаходженням її представництва, філії, якщо позов виник у зв`язку з їхньою діяльністю. Відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Порядок публікації оголошень на веб-порталі судової влади України визначається Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. За наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до ст. 129 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна містити:

1) ім`я фізичної особи чи найменування юридичної особи, якій адресується повістка;

2) найменування та адресу суду;

3) зазначення місця, дня і часу явки за викликом;

4) назву справи, за якою робиться виклик;

5) зазначення, як хто викликається особа (як позивач, відповідач, третя особа, свідок, експерт, спеціаліст, перекладач);

6) зазначення, чи викликається особа в судове засідання чи у підготовче судове засідання, а у разі повторного виклику сторони у зв`язку з необхідністю надати особисті пояснення про потребу надати особисті пояснення;

7) у разі необхідності - пропозицію учаснику справи подати всі раніше неподані докази;

8) зазначення обов`язку особи, яка одержала судову повістку в зв`язку з відсутністю адресата, за першої можливості вручити її адресату;

9) роз`яснення про наслідки неявки залежно від процесуального статусу особи, яка викликається (накладення штрафу, примусовий привід, розгляд справи за відсутності, залишення заяви без розгляду), і про обов`язок повідомити суд про причини неявки.

В оголошенні про виклик вказуються дані, зазначені в пунктах 1-7 і 9 частини першої цієї статті.

Судова повістка-повідомлення повинна містити найменування та адресу суду, назву справи, зазначення процесуального статусу особи, яка повідомляється, вказівку про те, яку дію буде вчинено, місце, дату і час її вчинення, а також про те, що участь у її вчиненні для цієї особи не є обов`язковою. Якщо разом із судовою повісткою надсилаються копії відповідних документів, у повістці повинно бути зазначено, які документи надсилаються і про право особи, яка повідомляється, подати заперечення та відповідні докази на їх підтвердження.

Враховуючи вказане, лише при дотриманні вказаних норм закону, а саме у випадку надіслання повістки про виклик в суд позивачу, яка б містила, зокрема, і роз`яснення про наслідки неявки позивача (його представника), двічі поспіль; отримання такої позивачем (його представником); неявки його (його представника) у судове засідання, неподання заяви про розгляд справи за його відсутності (відсутності його представника) або неповідомлення причин неявки (неявки представника); перешкоди для розгляду справи через його нез`явлення (нез`явлення його представника), тощо, суд вправі, у відповідності до вимог п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України залишити позовну заяву без розгляду.

Крім цього, відповідно до ст. 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;

2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;

3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;

4) вирішення відводів;

5) визначення порядку розгляду справи;

6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Також, за ст. 196 ЦПК України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Крім цього, відповідно до ст. 197 ЦПК України, підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи. У підготовчому засіданні суд:

1) оголошує склад суду, а також прізвища, імена та по батькові секретаря судового засідання, перекладача, спеціаліста, з`ясовує наявність підстав для відводів;

2) з`ясовує, чи бажають сторони укласти мирову угоду, передати справу на розгляд третейського суду або звернутися до суду для проведення врегулювання спору за участю судді;

3) у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви;

4) вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше;

5) може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи;

6) з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі;

7) з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше;

8) вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста;

9) за клопотанням учасників справи вирішує питання про забезпечення позову, про зустрічне забезпечення;

10) вирішує заяви та клопотання учасників справи;

11) направляє судові доручення;

12) встановлює строки для подання відповіді на відзив та заперечення;

13) встановлює строк для подання пояснень третіми особами та відповіді учасників справи на такі пояснення;

14) встановлює строки та порядок врегулювання спору за участю судді за наявності згоди сторін на його проведення;

15) призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті;

16) встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання;

17) з`ясовує розмір заявлених сторонами судових витрат;

18) вирішує питання про колегіальний розгляд справи;

19) здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Також, за ст. 198 ЦПК України, підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом. Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках:

1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу;

2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача;

3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

У зв`язку із заміною неналежного відповідача, залучення співвідповідача такі особи мають право подати клопотання про розгляд справи спочатку не пізніше двох днів з дня вручення відповідної ухвали. Якщо таке клопотання не буде подане у вказаний строк, суд продовжує розгляд справи . У зв`язку зі вступом у справу третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, така особа, а також інші учасники справи мають право подати клопотання про розгляд справи спочатку не пізніше двох днів з дня вручення їм відповідної ухвали. Якщо таке клопотання не буде подане у вказаний строк, суд продовжує розгляд справи. Якщо розгляд справи у випадках, передбачених цим Кодексом, починається спочатку, суд призначає та проводить підготовче засідання спочатку в загальному порядку, крім випадку ухвалення рішення про колегіальний розгляд справи, коли підготовче засідання проводиться спочатку лише у разі, якщо суд дійшов висновку про необхідність його проведення.

Суд може оголосити перерву у підготовчому засіданні у разі необхідності, зокрема у випадках:

1) заміни відведеного експерта, перекладача, спеціаліста;

2) невиконання учасником справи вимог ухвали про відкриття провадження у справі у встановлений судом строк, якщо таке невиконання перешкоджає завершенню підготовчого провадження;

3) неподання витребуваних доказів особою, яка не є учасником судового процесу;

4) витребування нових (додаткових) доказів.

У разі відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви підготовче засідання продовжується зі стадії, на якій засідання було відкладене або у ньому була оголошена перерва.

Окрім цього, дійсно за ст. 200 ЦПК України суд вправі постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, у підготовчому засіданні, однак для цього необхідно дотримання згаданих вище норм закону.

Тобто, окрім дотримання вимог закону щодо повідомлення позивача про час та місце проведення підготовчого судового засідання, повинні бути дотримані і норми, що стосується строків та порядку проведення підготовчого судового засідання. Також, слід зважити і на те, що підготовче судове засідання може бути закрите і за відсутності позивача чи інших учасників справи, у випадку можливості вирішення питань, які підлягають вирішенню на цій стадії розгляду без участі цих осіб.

Як вбачається із наведеного вище судом першої інстанції призначалися 3 судових засідання у підготовчому провадженні у період майже вісім місяців. Однак судом першої інстанції підготовче судове засідання закрите не було протягом вказаного тривалого часу, натомість таке відкладалось неодноразово.

Тому судом, незважаючи на те, що позивач повідомлявся про два останні судові засідання, слід було б при вирішенні питання про можливість проведення та закінчення підготовчого судового засідання вирішити і питання про можливість завершення такого без участі позивача.

З наведеного, а також пояснень представниці позивача у судовому засіданні суду апеляційної інстанції, вбачається, що позивач був на час розгляду справи судом першої інстанції і надалі залишається зацікавлений у розгляді даної справи.

Крім цього, представниця позивача повідомила про те, що представник позивача з`являвся у судові засідання суду першої інстанції, однак працівниками суду було повідомлено про відкладення розгляду справи.

Також, позивач хоч і був повідомлений про судові засідання призначені на 13.12.2019 року та 3.03.2020 року, однак такий не був повідомлений про наслідки повторної неявки представника в судові засідання підготовчого провадження, зокрема, і щодо можливості вирішення питання судом про залишення позовної заяви без розгляду. Докази цього у матеріалах справи відсутні. Так, у матеріалах справи відсутні повістки про виклик в суд позивачу, які б містили, зокрема, і роз`яснення про наслідки неявки представника позивача в судові засідання на 13.12.2019 року та 03.03.2020 року. Враховуючи вказане, а саме відсутність даних про належне повідомлення позивача про час та місце судового розгляду двічі поспіль у суду не було підстав для з`ясування подальших питань, що підлягають з`ясуванню при вирішенні питання про залишення позовної заяви без розгляду, а тим більше для постановлення оскаржуваної ухвали.

Також, суду, при вирішенні питання про подальший розгляд справи, залишення позову без розгляду, тощо слід було б вирішити і питання про можливість завершення підготовчого судового засідання без участі представника позивача.

Тому, оскаржувана ухвала, як така, що постановлення без з`ясування обставин, що мали значення, без дотримання згаданих вимог процесуального закону підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду, що повинен бути проведений з повним та суворим дотриманням вимог, зокрема, процесуального закону, серед іншого, і в частині дотримання права позивача бути повідомленим про час та місце судового розгляду, роз`яснення йому наслідків неявки його представника у судове засідання, права на подання заяви про розгляд справи у його відсутності, тощо.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 ч.1 п. 6, 379 ч.1 п.1-4, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, -

п о с т а н о в и л а :

апеляційну скаргу Львівської міської ради задовольнити.

Ухвалу Франківського районного суду м. Львова від 3 березня 2020 року скасувати.

Справу направити до Франківського районного суду м. Львова для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 13.08.2020 року.

Головуючий : Я.А. Левик

Судді: Л.Б. Струс

М.М. Шандра