Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" серпня 2020 р. Справа153/725/20

Провадження2/153/145/20-ц

Ямпільський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Дзерина М.М.

за участю секретаря судового засідання Гулковської Т.Т.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ямпільського районного суду Вінницької області у спрощеному порядку цивільну справу за позовом Заступника керівника Могилів-Подільської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача Русавська сільська рада Ямпільського району Вінницької області про стягнення збитків, заподіяних кримінальним правопорушенням,

В С Т А Н О В И В:

Позивач завив позов до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 посилаючись на те, що вироком Ямпільського районного суду Вінницької області у справі № 153/142/19 від 21 травня 2019 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 визнано винними у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст. 240 КК України, ОСОБА_1 призначено покарання у виді обмеження вола на строк 1 рік зі звільненням від відбування покарання з іспитовим строком тривалістю 1 рік, ОСОБА_2 призначено покарання у виді позбавлення волі строком 1 рік. Вінницьким апеляційним судом 19 вересня 2019 року скасовано вирок Ямпільського районного суду Вінницької області та ухвалено новий вирок згідно з яким ОСОБА_2 засуджено до покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки, в решті вирок залишено без змін.

Під час розгляду справи № 153/142/19 судом було встановлено, що у період часу з 11 липня 2018 року по 13 липня 2018 року ОСОБА_2 спільно із ОСОБА_1 діючи з прямим умислом за попередньою змовою групою осіб з метою збагачення, в порушення вимог ст.ст. 16, 17, 18, 19 Кодексу України про надра, усвідомлюючи відсутність у них як фізичних осіб відповідного спеціального дозволу та гірничого відводу на користування надрами на території недіючого кар`єру поблизу АДРЕСА_1 , за допомогою двох ломів та двох металевих підборочних лопат, шляхом відколювання та відривання від основного шару корисної копалини, незаконно видобули плитки камею об`ємом 26,5 м3, який відповідно до Переліку корисних копалин загальнодержавного значення, затвердженого Постановою КМУ від 12.12.1994 № 827 та відомостей Держгеонадр України є корисною копалиною загальнодержавного значення, зокрема сировина для облицювання матеріалів піщано-осадової породи дрібнозернистий пісковик.

Умисні дії ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч.2 ст.28, ч.2 ст.240 КК України, тобто незаконне видобування корисних копалин загальнодержавного значення вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Внаслідок вказаних дій, а саме незаконного видобування корисних копалин загальнодержавного значення Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області розраховано загальний розмір збитків, заподіяних державі від порушень законодавства про використання та охорону надр при самовільному користуванні надрами, становить 88 362 грн. 61 коп.Таким чином, з вини ОСОБА_1 та ОСОБА_2 де ражів завдано збитки, які на момент пред`явлення позову не відшкодовано.Вважаючи права та інтереси держави порушеними позивач просить стягнути солідарно із відповідачів завдані збитки в сумі 88 362 грн. 61 коп.

Представник позивача Могилів-Подільської місцевої прокуратури Вінницької області в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність. Позовні вимоги підтримав та просив суд їх задоволити.

Представник позивача Державної екологічної інспекції у Вінницькій області в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність. Позовні вимоги підтримав та просив суд їх задоволити.

Представник Русавської сільської ради Ямпільського району Вінницької області в судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України - учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.

Судом встановлено такі обставини і визначені відповідно до них правовідносини.

Із копії вироку Ямпільського районного суду Вінницької оласті у справі № 153/142/19 від 21 травня 2019 року встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 визнано винними у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст. 240 КК України, ОСОБА_1 призначено покарання у виді обмеження вола на строк 1 рік зі звільненням від відбування покарання з іспитовим строком тривалістю 1 рік, ОСОБА_2 призначено покарання у виді позбавлення волі строком 1 рік (а.с.9-12).

Вінницьким апеляційним судом 19 вересня 2019 року скасовано вирок Ямпільського районного суду Вінницької області та ухвалено новий вирок згідно з яким ОСОБА_2 засуджено до покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки, в решті вирок залишено без змін (а.с.13-17).

З розрахунку збитків від порушення природоохоронного законодавства при самовільному користуванні надрами для видобування каменю пісковику вчинене ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на території Ямпільського району встановлено, що відповідачі заподіяли збитки державі в загальній сумі 88 362 грн. 61 коп. (а.с.18-19).

Дослідивши усі докази, що є у справі у їх сукупності, суд вважає встановленим, що неправомірними діями відповідачів завдано майнової шкоди навколишньому природному середовищу і між сторонами існують спірні цивільні правовідносини, що виникли внаслідок заподіяння майнової шкоди та обов`язку відшкодувати завдані збитки особами, які завдала такої шкоди.

Відповідно до ч.2 ст.124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Відповідно до п.6.7 розділу ІІ Положення про Державну екологічну інспекцію у Вінницькій області, затвердженого Наказом Держекоінспекції України №652 від 28.09.2017 року, Держекоінспекція відповідно до своїх функцій розраховує розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.

Пунктом 3 ч.1 ст.131-1 Конституції України визначено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до вимог ст.23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Тому, із врахуванням вище викладеного, суд приходить до висновку, що прокурором правомірно, із дотриманням вимог чинного законодавства, предявлено позов в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області.

Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України - вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Тобто, у даному випадку, не підлягає доказуванню той факт, що саме з вини ОСОБА_1 та ОСОБА_3 державі заподіяно збитки у зв`язку із незаконним видобуванням корисних копалин загальнодержавного значення.

Стаття 13 Конституції України передбачає, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Державній охороні і регулюванню використання на території України у відповідності до ст.5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовуванні в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

У ст.56 Кодексу України про надра зазначено, що однією із основних вимог в галузі охорони надр є додержання встановленого законодавством порядку надання надр у користування і недопущення самовільного користування надрами.

Згідно з ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Згідно ч.4 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах встановлених законодавством України.

Відповідно до ст.12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни України зобов`язані берегти природу, охороняти, раціонально використовувати її багатства відповідно до вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, здійснювати діяльність з додержанням вимог екологічної безпеки, інших екологічних нормативів та лімітів використання природних ресурсів, а також компенсувати шкоду, заподіяну негативним впливом на природне середовище.

Згідно ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, перераховуються на рахунок місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища за місцем заподіяння екологічної шкоди.

Як вбачається зі ст.ст.68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», відповідач несе зобов`язання відшкодувати збитки, заподіяні порушенням природоохоронного законодавства в повному обсязі.

Частиною 1 статті 1166 Цивільного кодексу України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Як встановлено судом та не спростовано відповідачами, останні не відшкодували збитки, заподіяні ними в результаті видобування плиток каменю: сировини для облицювання матеріалів піщано-осадової породи дрібнозернистий пісковик.

Тому, враховуючи те, що внаслідок незаконного видобування відповідачами корисних копалин загальнодержавного значення, а саме: каменю пісковику, завдано шкоду навколишньому природному середовищу, яка ними, як встановлено судом, в добровільному порядку не відшкодована, суд дійшов висновку, що з відповідачів слід стягнути солідарно на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області 88 362 грн. 61 коп. в рахунок відшкодування збитків, заподіяних державі від порушення законодавства про використання та охорону надр при самовільному користуванні надрами.

При вирішенні питання про розподіл судових витрат, суд виходить із того, що позивач звільнений від сплати судового збору, а тому у порядку ч.6 ст.141 ЦПК України суд має підстави стягнути солідарно із відповідачів у дохід держави судовий збір у сумі 2102 гривні.

Керуючись ст.ст.12, 13, 76, 81, 141, 212, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 274, 275, 279 ЦПК України, Конституцією України, і на підставі ст.1166 ЦК України, Законом України «Про прокуратуру», Законом України«Про охорону навколишнього природного середовища», ст.56 Кодексу України про надра, суд

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги задовольнити.

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області, збитки в сумі 88 362 ( вісімдесят вісім тисяч триста шістдесят дві) гривні 61 (шістдесят одна) копійка в рахунок відшкодування збитків, заподіяних державі від порушення законодавства про використання та охорону надр при самовільному користуванні надрами на рахунок для зарахування коштів, що розподіляються між державним та місцевим бюджетами : УК у Ямпільськом районі с.Русава, , Казначейство України (ЕАП) UA 0002735 (за порушення вимог природоохоронного законодавства).

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у сумі 2102 (дві тисячі сто дві) гривні.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Вінницького апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до пунктів 15, 15.5 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України (у редакції Закону України №2147-VIII від 03 жовтня 2017 року) до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Вінницького апеляційного суду через Ямпільський районний суд Вінницької області.

Позивач: Заступник керівника Могилів-Подільської місцевої прокуратури, місцезнаходження вул.Покровська,5 м. Могилів-Подільський, Вінницька область.

Позивач: Державна екологічна інспекція у Вінницькій області, місцезнаходження вул. 600-річчя, 19 м. Вінниця, .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача: Русавська сільська рада Ямпільського району Вінницької області, місцезнаходження вул. Площа Перемоги, 5 с. Русава, Ямпільського району Вінницької області, .

Відповідач 1: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований по АДРЕСА_2 , житель АДРЕСА_3 .

Відповідач 2 : ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований по АДРЕСА_4 .

Головуючий М.М.Дзерин