_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-п/947/46/20
УХВАЛА

10.09.2020 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді: Салтан Л.В.

при секретарі: Громико В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Одеси від 15 серпня 2018 року у цивільній справі за № 520/20311/18 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 , про стягнення коштів,-

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Київського районного суду м. Одеси від 15 серпня 2019 року по цивільній справі № 520/20311/18 задоволено позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 , про стягнення коштів.

06 травня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Одеси від 15 серпня 2019 року по цій цивільній справ, посилаючись на те, що вона не була повідомлена про дату та час судового засідання, у відповідача не було можливості надати свої пояснення щодо справи.

Прдставник ОСОБА_2 надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення заяви заперечує в повному обсязі.

Представник заявника ОСОБА_1 09 вересня 2020 року надав до суду заяву про ознайомлення з матеріалами справи та перенесення розгляду справу.

Третя особа ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився.

Суд критично ставиться до зазначеної заяви, на думку суду представник заявника своїми діями намагається затягнути розгляд справи.

Слід зазначити, що, відповідно до ордеру серії ОД № 539897, адвокат Грицюк О.О. представляє інтереси ОСОБА_1 на підставі договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги № 04-08/20 від 06 серпня 2020 року.

Разом з заявою про ознайомлення зі справою та перенесення розгляду справи, адвокат Грицюк О.О. надав ордер серії ОД № 539820, щодо представництва інтересів ОСОБА_1 на підставі договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги № 05-09/20 від 09 вересня 2020 року.

При цьому, адвокат Грицюк О.О. був повідомлений належним чином про дату та час судового засідання та мав можливість ознайомитись з матеріалами справи.

На думку суду, усі ці дії адвоката ОСОБА_4 призводять до зловживання своїми правами та навмисного затягування розгляду справи.

Стаття 129 Конституції України гарантує та встановлює основні засаду судочинства, якими є зокрема:

1) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом;

3) змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості;

6) гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами;

7) розумні строки розгляду справи судом.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Згідно з ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Для скасування заочного рішення суду необхідно встановити не лише поважність причин неявки відповідача у судове засідання, а й те, що аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише при встановленні цих двох умов у суду є підстави для скасування заочного рішення суду.

Таким чином, з урахуванням того, що підставою для скасування заочного рішення може бути тільки наявність одночасно усіх умов, встановлених ч.1 ст. 288 ЦПК України, а саме: доведеність обставин, що: відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У поданій заяві не міститься жодного належного чи допустимого посилання на докази, які б на думку суду мали б суттєве значення для вирішення даної справи.

Твердження заявника в заяві про перегляд заочного рішення на те, що вона не була належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, та не могла бути присутньою у судових засіданнях, не приймаються судом до уваги, з огляду на слідуюче.

Як вбачається із матеріалів справи, а саме з довідки відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України в Одеській області, відповідач ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 6 та п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України, судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Таким чином суд зазначає, що ОСОБА_1 направлялися судові повістки за адресою її реєстрації, яка була повернута поштою із відміткою «не проживає».

Також, суд зазначає, що будь-яких доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи відповідачем до заяви про перегляд заочного рішення не надано.

Таким чином, суд приходить до висновку, що будь-яких належних та допустимих доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи відповідачем до заяви про перегляд заочного рішення також не надано.

Враховуючи викладене, суд вважає, що заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Одеси від 15 серпня 2018 року у цивільній справі за № 520/20311/18 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 , про стягнення коштів слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Одеси від 15 серпня 2018 року у цивільній справі за № 520/20311/18 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_3 , про стягнення коштів залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Головуючий Салтан Л. В.