КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Унікальний номер справи 2-4212/10 Апеляційне провадження № 22-ц/824/9372/2020Головуючий у суді першої інстанції - Грегуль О.В. Доповідач у суді апеляційної інстанції - Оніщук М.І.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 вересня 2020 року Київський апеляційний суд в складі:

суддя-доповідач Оніщук М.І.,

судді Шебуєва В.А., Крижанівська Г.В.,

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 15 травня 2020 року про відмову у задоволенні заяви про заміну сторони виконавчого провадження по цивільній справі за позовом Акціонерної енергопостачальної компанії «Київенерго» в особі структурного відокремленого підрозділу «Енергозбут Київенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію,

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2020 року Акціонерне товариство «К.Енерго» та Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Електромережі» звернулися до Деснянського районного суду м. Києва з заявою, в якій просили замінити стягувача - Акціонерну енергопостачальну компанію «Київенерго» на його правонаступника - Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Електромережі» у справі № 2-4212/10.

В обґрунтування заяви зазначали, що Деснянським районним судом міста Києва видано виконавчі листи від 14.09.2010 року у справі № 2-4212/10 про солідарне стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь АЕК «Київенерго» (після зміни найменування - АТ «К.Енерго») 968 грн. 52 коп. заборгованості за спожиту електричну енергію, 3 059 грн. 49 коп. - заборгованості за не обліковану електричну енергію, 51 грн. 00 коп. судового збору та 30 грн. 00 коп. витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи.

На виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії» Загальними зборами акціонерів ПАТ «Київенерго» від 13.11.2017 року прийнято рішення про реорганізацію ПАТ «Київенерго» шляхом виділу з нього ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі».

При цьому, згідно з п. 2.3 Статуту ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині переданих йому майна, права та обов`язків згідно з розподільчим балансом, а також в частині прав та обов`язків, що визначені ч. 13 розділу ХVІІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії», зокрема прав та обов`язків, пов`язаних із провадженням діяльності із постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією.

За вказаних обставин, а також посилаючись на те, що до ПрАТ «ДТЕК Електричні електромережі» перейшло право вимоги до відповідачів у даній справі, заявники просили заяву задовольнити.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 15.05.2020 року у задоволенні заяви відмовлено (а.с. 77, 78).

В апеляційній скарзі ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі», посилаючись на неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, а також невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просить ухвалу скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким заяву задовольнити у повному обсязі.

При цьому, в обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що судом першої інстанції не було надано належної правової оцінки доказам, долученим до матеріалів справи на підтвердження заявлених вимог, оскільки не встановлено, що АТ «К.Енерго» та АЕК «Київенерго» - це одна й та сама юридична особа з кодом (а.с. 80-83).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18.06.2020 року апеляційну скаргу залишено без руху (а.с. 124, 125).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10.07.2020 року поновлено строк на апеляційне оскарження, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою та надано учасникам справи строк для подання відзиву на апеляційну скаргу (а.с. 136, 137).

23.07.2020 року до суду надійшов відзив АТ «К.Енерго» на апеляційну скаргу, в якому він просив задовольнити апеляційну скаргу у повному обсязі (а.с.146, 147).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 31.08.2020 року справу за апеляційною скаргою призначено до розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 22.07.2010 року у справі № 2-4212/10 було задоволено позовні вимоги Акціонерної енергопостачальної компанії «Київенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за електричну енергію у розмірі 986 грн. 52 коп., заборгованості за не обліковану електричну енергію у розмірі 3 059 грн. 49 коп., судового збору у розмірі 51 грн. 00 коп. та витрат на інформаційно-технічне забезпечення судового розгляду у розмірі 30 грн. 00 коп.

На виконання вказаного судового рішення Деснянським районним судом м. Києва було видано відповідні виконавчі листи від 14.09.2010 року.

13.11.2017 року Загальними зборами акціонерів Публічного акціонерного товариства «Київенерго» на виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року було прийнято рішення про реорганізацію Публічного акціонерного товариства «Київенерго» шляхом виділу з нього Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі».

Згідно з п. 2.3 Статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині переданих йому майна, прав та обов`язків згідно з розподільчим балансом, а також в частині прав та обов`язків, що визначені ч. 13 розділу ХVIІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії».

У відповідності до абз. 22, 23 п. 13 розділу ХVIІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» у разі відокремлення оператор системи розподілу, яким є ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі», є правонаступником в частині прав та обов`язків, пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією.

ПАТ «Київенерго» було складено підсумковий (завершальний) розподільчий баланс, відповідно до якого ПрАТ «ДТЕК Електричні Електромережі» виділено дебіторську заборгованість за продукцію, товари, роботи, послуги у загальному розмірі 881 152 грн. 00 коп.

Як вбачається із акту приймання-передачі судових рішень (судових наказів, виконавчих документів тощо) про стягнення заборгованості (де ПАТ «Київенерго» є стягувачем) заборгованість ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 за рішенням суду у справі № 2-4212/10 було передано від ПАТ «Київенерго» до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі».

У свою чергу, відповідно до положень ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Як передбачено п. 2 ч. 1 ст. 512 ЦК України, кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок правонаступництва.

Водночас, положеннями ч.ч. 1, 2, 5 ст. 442 ЦПК України встановлено, що у разі у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником. Заяву про заміну сторони її правонаступником може подати сторона (заінтересована особа), державний або приватний виконавець. Положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження.

При цьому, вищенаведені положення кореспондуються з положеннями ч. 5 ст. 15 Закону України «Про виконавче провадження», де зазначено, що у разі вибуття однієї із сторін державний виконавець з власної ініціативи або за заявою сторони, а також сама заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником.

Отже, у даному випадку заміна кредитора в зобов`язанні відбулася внаслідок правонаступництва у зв`язку з реорганізацією ПАТ «Київенерго» відповідно до вимог Закону України «Про ринок електричної енергії».

При цьому, матеріалами справи в їх сукупності підтверджується, що АТ «К.Енерго», АТ «Київенерго», ПАТ «Київенерго», АЕК «Київенерго» - це одна й та сама юридична особа з єдиним кодом .

Відмовляючи у задоволенні заяви, суд першої інстанції виходив з того, що в матеріалах справи відсутні докази, які б підтверджували, що АТ «К.Енерго» та ПрАТ «ДТЕК «Київські Електромережі» є правонаступниками АЕК «Київенерго».

Разом з тим, як зазначив Верховний Суд у своїй постанові від 25.03.2019 року по справі № 191/81/17, відповідно до ст. 90 ЦК України юридична особа має своє найменування, яке містить інформацію про її організаційно-правову форму та назву. Загальновідомо, що назва юридичної особи складається з літерного компонування елементів українського алфавіту. Крім того, назва юридичної особи може містити інформацію про мету діяльності, вид, спосіб утворення, залежність юридичної особи, крім обмежень, встановлених актами чинного законодавства України. Наведене свідчить, що назва юридичної особи є її необхідною ознакою, яка забезпечує участь у цивільному обороті від свого імені та слугує засобом її індивідуалізації, що дозволяє відокремити її від інших юридичних осіб.

Назва юридичної особи в процесі її «життєдіяльності» може зазнавати змін. Зміна назви юридичної особи проявляється в її зовнішній літерній корекції. Така корекція впливає на ідентифікацію юридичної особи в цивільному обороті. В результаті зміни назви юридичної особи структура цивільних правовідносин не страждає. Отже, деформація учасника цивільних відносин, визначеного в ст. 2 ЦК України, не відбувається.

Зміна назви юридичної особи тягне лише правовий наслідок проведення державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, пов`язаних із зміною назви.

Таким чином, зміна назви юридичної особи не тягне за собою правонаступництва у зв`язку з відсутністю сукцесора (правонаступника) - нового учасника цивільних відносин, якому мають перейти права та обов`язки особи, яка вибула) та юридичної незмінності ауктора (право попередника) - учасника цивільних відносин, який вибуває зі складу учасника цивільного відношення.

За вказаних обставин, а також враховуючи те, що АТ «К.Енерго» та АЕК «Київенерго» є однією й тією самою юридичною особою, про що свідчать матеріали справи в їх сукупності, висновок суду першої інстанції про недоведеність вказаних обставин, так, як наслідок, про відмову у задоволенні заяви, є помилковим.

Пунктом 2 частини 1 статті 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи (частини 1, 2 статті 376 ЦПК України).

Таким чином, постановлена судом ухвала підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про задоволення заяви.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 372, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» - задовольнити.

Ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 15 травня 2020 року про відмову у задоволенні заяви про заміну сторони виконавчого провадження - скасувати.

Ухвалити нове судове рішення.

Заяву Акціонерного товариства «К.Енерго» та Приватного акціонерного товариство «ДТЕК Київські Електромережі» про заміну сторони виконавчого провадження по цивільній справі за позовом Акціонерної енергопостачальної компанії «Київенерго» в особі структурного відокремленого підрозділу «Енергозбут Київенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію - задовольнити.

Замінити стягувача - Акціонерну енергопостачальну компанію «Київенерго» () на його правонаступника - Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Електромережі» () у справі № 2-4212/10 за позовом Акціонерної енергопостачальної компанії «Київенерго» в особі структурного відокремленого підрозділу «Енергозбут Київенерго» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту може бути оскаржена до Верховного Суду.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук

Судді В.А. Шебуєва

Г.В. Крижанівська