Номер провадження: 22-ц/813/3411/20
Номер справи місцевого суду: 493/1643/18
Головуючий у першій інстанції Ільніцька О. М.
Доповідач Сегеда С. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.01.2020 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого Сегеди С.М.,

суддів: Гірняк Л.А.,

Цюри Т.В.,

за участю:

секретаря Ющак А.Ю.,

апелянта ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Балтського районного суду Одеської області від 22 серпня 2019 року про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до Фермерського господарства «Гольма», про визнання недійсним договору оренди землі та повернення самовільно занятої земельної території,

встановив:

27 липня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ФГ «Гольма» про визнання недійсним договору оренди землі та повернення самовільно зайнятої земельної території.

Ухвалою Балтського районного суду Одеської області від 22 серпня 2019 року цивільну справу за вищевказаним позовом ОСОБА_1 до ФГ «Гольма» було залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 ставить питання про скасування ухвали Балтського районного суду Одеської області від 22 серпня 2019 року, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

Перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваної ухвали, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про необхідність задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступних підстав.

Постановляючи оскаржувану ухвалу про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що позивач до судових засідань, призначених на 21.03.2019 року, 23.04.2019 року, 15.07.2019 року та 22.08.2019 року не з`явився, не повідомивши суд про причини своєї неявки. Крім того, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином у встановленому законодавством порядку, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав.

Апеляційний суд вважає, що такого висновку суд дійшов з порушенням норм процесуального права.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Вичерпний перелік підстав залишення заяви без розгляду наведений у ст. 257 ЦПК України.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Частиною 5 ст. 223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Умовою для застосування ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України є повторність (двічі поспіль) неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином про час і місце судового розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи, справа за позовом ОСОБА_1 призначалась до судового розгляду неодноразово, зокрема, на 09.08.208 року, 23.10.2018 року, 12.11.2018 року, 28.11.2018 року, 12.12.2018 року, 10.01.2019 року, 08.02.2019 року, 27.02.2019 року, 21.03.2019 року, 23.04.2019 року, 15.07.2019 року, 02.08.2019 року та на 22.08.2019 року.

Однак, матеріали цивільної справи не містять належних та допустимих доказів повторної неявки позивача до суду, натомість із матеріалів справи вбачається, що 02.08.2019 року позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 були присутні в судовому засіданні, що підтверджується протоколом судового засідання (а.с. 70-71).

У судовому засіданні було оголошено перерву до 22.08.2019 року у зв`язку з необхідністю витребування доказів із Балтської міської ради щодо знаходження реєстраційної справи.

22.08.2019 року позивач не з`явився у судове засідання.

Отже, оскільки матеріали справи не містять належних доказів повторної неявки позивача у судове засідання, на думку колегії суддів, суд першої інстанції, залишив позовну заяву позивача без розгляду без достатніх правових підстав на це, чим порушив право позивача на доступ до правосуддя.

Таким чином, висновок суду першої інстанції про повторну неявку позивача до судового засідання без поважних причин, які б давали суду підстави для залишення позову без розгляду, спростовується матеріалами справи та не ґрунтується на вимогах чинного цивільно-процесуального законодавства.

Колегія суддів також вважає за необхідне зазначити, що судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права доступу до суду, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Крім того, у пункті 26 рішення Європейського суду з прав людини від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України» (заява №7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Згідно ч.ч. 1,5,6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Колегія суддів зазначає, що заявник апеляційної скарги надав суду достатні, належні і допустимі докази існування обставин, на які він посилається як на підставу своїх заперечень проти оскаржуваної ухвали суду та доводів апеляційної скарги.

Згідно ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених в суді першої інстанції.

За змістом ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотримання норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданням цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог або заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржувана ухвала не відповідає зазначеним вимогам, доводи апеляційної скарги її повністю спростовують, оскільки ухвалу постановлено не у відповідності до вимог процесуального права.

У зв`язку з цим, апеляційну скаргу слід задовольнити, оскаржувану ухвалу суду скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, п.6 ч.1 ст. 374, п.4 ч.1 ст. 379, ст.ст. 381 - 384, 389, 390 ЦПК України, апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Балтського районного суду Одеської області від 22 серпня 2019 року про залишення позовної заяви без розгляду скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції України протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 03.02.2020 року.

Судді Одеського апеляційного суду: С.М. Сегеда

Л.А. Гірняк

Т.В. Цюра