Справа № 947/1868/20
Провадження № 2/947/1839/20
Київський районний суд м. Одеси в складі:
головуючого - судді Маломуж А.І.,
за участі секретарів судового засідання - Абухіної Н.Р.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Одеської міської ради (м. Одеса, пл.. Думська, 1), третя особа: Савельєва Олена (Федеративна Республіка Німеччина, м. Вольфсбург, Люнебург Ринг, 6) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-
30.01.2020 року позивач звернувся до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до Київської районної адміністрації Одеської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що шестимісячний строк для прийняття спадщини пропустив, оскільки був упевнений, що батько прийняв спадщину після смерті матері позивача.
Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Маломуж А.І.
Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси від 04.02.2020 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по вказаній цивільній справі. Розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання.
Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси від 04.02.2020 року відкрито провадження у справі.
Ухвалами Київського районного суду від 28.02.2020 року замінено первісного відповідача на належного - Одеську міську раду , та залучено в якості третьої особи ОСОБА_2 .

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 10.06.2020 року закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, просив позов задовольнити в повному обсязі.

Представник Одеської міської ради в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, відзив на позов не надав.

Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, повідомлена належним чином, пояснення на позов не надала.

За наявності умов, передбачених частиною першою ст. 280 ЦПК України, та оскільки позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд вважає за можливе допустити заочний розгляд справи.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення сторін, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати ОСОБА_4 , громадянка України ОСОБА_5 . ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що Відділом реєстрації актів цивільного стану міста Хаген Федеративної Республіки Німеччини видано Свідоцтво про смерть від 04 липня 2017 року, реєстраційний номер НОМЕР_2

Померлою 22 травня 2009 року було складено заповіт, зареєстрований в Спадковому реєстрі за № 47008003. відповідно до якого спадкоємцем 1/2 (однієї другої) частки квартири під номером АДРЕСА_2 , є позивач.

Інша 1/2 (одна друга) частки квартири під номером АДРЕСА_2 , на підставі договору купівлі-продажу від 24 травня 2003 року, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Бардук М.Д., зареєстрованому в реєстрі за № 1788, належала батьку ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що Відділом реєстрації актів цивільного стану міста Вольфсбург Федеративної Республіки Німеччини видано Свідоцтво про смерть від 25 січня 2019 року, реєстраційний номер НОМЕР_3

Після смерті своєї матері позивач ОСОБА_7 до нотаріальних органів з приводу прийняття заповіданого йому майна не звертався, оскільки між ним та батьком було досягнуто згоду, що батько прийме у спадщину 1/2 частки квартири під номером АДРЕСА_2 , яка належала його дружині на час смерті, а вже після його смерті, його син ОСОБА_7 зможе прийняти у спадщину всю батьківську квартиру в цілому.

До смерті свого батька ОСОБА_7 був впевнений, що батько прийняв у спадщину частину квартири, що належала його матері. Але після смерті батька, під час збирання документів, необхідних для прийняття спадщини батька, з`ясувалося, що батько позивача ОСОБА_6 частину квартири, що начежала його дружині, у спадщину не прийняв, та до нотаріальних органів з заявою про прийняття спадщини його дружини ОСОБА_5 не звертався.

Тому, позивач ОСОБА_7 16 липня 2019 року звернувся за місцезнаходженням спадкового майна, що належало померлим батькам позивача, до Приморської державної нотаріальної контори у місті Одесі з окремими заявами про прийняття спадщини батька ОСОБА_6 та матері ОСОБА_5 .

20 січня 2020 року державним нотаріусом Приморської державної нотаріальної контори у місті Одесі Пенчевим К.Л. Савельеву Владиславу було видане Свідоцтво про право на спадщину за законом, зареєстровано в реєстрі за № 1-47, відповідно якому ОСОБА_7 прийняв у спадщину 1/2 частки квартири під номером АДРЕСА_2 , яка належала його батьку ОСОБА_6 .

Цього ж дня державним нотаріусом Приморської державної нотаріальної контори у місті Одесі Пенчевим К.Л. на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 20.01.2020 року до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис про реєстрацію права власності ОСОБА_4 на 1/2 частки квартири під номером АДРЕСА_2 .

Таким чином, станом на день звернення до суду із цією позовною заявою ОСОБА_7 є власником 1/2 частки вищезазначеної квартири.

Щодо прийняття ОСОБА_8 спадщини за заповітом своєї матері ОСОБА_5 державним нотаріусом Приморської державної нотаріальної контори у місті Одесі Пенчевим К.Л. 27 серпня 2019 року надано письмову відповідь про неможливість прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 через пропущення строку для прийняття спадщини, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України. Нотаріусом роз`яснено, що хоч ОСОБА_7 є єдиним спадкоємцем за заповітом частки квартири, що належала його матері, але через прострочення ним 6-місячного строку на прийняття спадщини, встановленого ст. 1270 ЦК України, йому необхідно звернутися до суду, щоб продовжити строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Крім позивача, спадкоємцем померлої ОСОБА_5 є її донька, - сестра позивача, ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка постійно проживає за адресою: АДРЕСА_3

В той же час сестра Позивача ОСОБА_9 на спадкове майно, що залишилося після смерті матері, не претендує та не заперечує проти прийняття її братом ОСОБА_8 спадщини їх померлих батьків, па підтвердження чого до цієї позовної заяви додається копія заяви ОСОБА_9 , посвідченої 30 серпня 2019 року нотаріусом Дятковського нотаріального округу Брянської області РФ Осиповою Оленою Михайлівною, зареєстровано в реєстрі за № 32/34 - н/32-2019-1-1566.

Згідно ст.1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями,строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із положень ч.1ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України , не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Суд погоджується з доводами позивача про те, що строки пропуску на прийняття спадщини є поважними, та підтверджуються наданими позивачем доказами.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

За таких обставин, суд призначає ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання ним заяви нотаріусу про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст.12,13,77,81,259,263-265,268 ЦПК України, 1270, 1272 ЦК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Одеської міської ради (м. Одеса, пл.. Думська, 1), третя особа: Савельєва Олена (Федеративна Республіка Німеччина, м. Вольфсбург, Люнебург Ринг, 6) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , громадянину Федеративної Республіки Німеччини, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , додатковий строк в один місяць для прийняття спадщини за Заповітом після смерті його матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається шляхом подання апеляційної скарги через Київський районний суд м. Одеси до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Повний текст рішення виготовлено 04.08.2020 року.

.

Суддя Маломуж А. І.