РІВНЕНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 вересня 2020 року

м. Рівне

Справа № 570/5689/16-ц

Провадження № 22-ц/4815/1064/20

Рівненський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

головуючого Ковальчук Н. М.

суддів: Гордійчук С. О., Шимківа С. С.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на ухвалу Рівненського районного суду Рівненської області від 08 липня 2020 року у складі судді Гладишевої Х. В., постановлену в м. Рівне Рівненської області,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

ОСОБА_2 звернулася із зустрічним позовом до ОСОБА_1 про визнання правочину недійсним.

Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 08 липня 2020 року зустрічну позовну заяву визнано неподаною та повернуто позивачу.

Ухвала суду першої інстанції вмотивована положеннями ч. 3 ст. 185 ЦПК України, яка передбачає право суду визнати позовну заяву неподаною та повернути її позивачу у разі невиконання вимог ухвали судді про усунення недоліків позовної заяви, та обґрунтована тим, що такі недоліки зустрічної позовної заяви, визначені ухвалою судді від 23 червня 2020 року, не були усунуті позивачем за зустрічним позовом у встановлений законом строк.

Вважаючи ухвалу суду першої інстанції незаконною, постановленою з порушенням норм процесуального права, представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 оскаржив її в апеляційному порядку. В поданій апеляційній скарзі зазначає, що суд помилково повернув позовну заяву в зв`язку з тим, що не було усунуто недоліки позовної заяви, зокрема, надано довідку про відсутність у ОСОБА_2 доходів за період з ІІ кварталу 2019 року по І квартал 2020 року, а не за весь 2019 рік. Пояснює, що така довідка була отримана ОСОБА_2 та додається до апеляційної скарги, і не могла бути надана місцевому суду з тих причин, що суддя не продовжила строк на усунення недоліків зустрічної позовної заяви. Доводить, що довідка про доходи дозволяла його довірительці взагалі бути звільненою від сплати судового збору. З наведених підстав просить скасувати оскаржувану ухвалу суду, що перешкоджає подальшому розгляду справи, та направити справу для розгляду до суду першої інстанції.

В поданому на апеляційну скаргу відзиві представник ОСОБА_1 - адвокат Негрей О. М. вважає ухвалу законною та обґрунтованою, просить залишити її без зміни, а апеляційну скаргу - відхилити.

Дослідивши матеріали та обставини справи на предмет повноти їх встановлення, надання їм судом першої інстанції належної юридичної оцінки, вивчивши доводи апеляційної скарги стосовно дотримання норм матеріального і процесуального права судом першої інстанції, апеляційний суд прийшов до висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення.

Згідно ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом встановлено, що на розгляді Рівненського районного суду Рівненської області перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

ОСОБА_2 звернулася із зустрічним позовом до ОСОБА_1 про визнання правочину недійсним.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

При цьому, відповідно до положень ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 23 червня 2020 року зустрічну позовну заяву залишено без розгляду та надано позивачу за зустрічним позовом строк для усунення недоліків. При цьому, судом відхилено клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору.

В ухвалі, зокрема, зазначено, що зустрічна позовна заява не відповідає вимогам, встановленим ст. 177 ЦПК України, та надано строк на усунення недоліків шляхом подачі до суду документів, що підтверджують сплату судового збору, який в силу вимог підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» становить 840 грн. 80 коп. (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб) або подачі документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

На виконання цієї ухвали представник позивача за зустрічним позовом ОСОБА_3 подав заяву про звільнення ОСОБА_2 від сплати судового збору та долучив довідку з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 01.07.2020 року за період з ІІ кварталу 2019 року по І квартал 2020 року.

Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Ця стаття містить вичерпний перелік щодо відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору не має перевищувати 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Виходячи з того, що представником позивача за зустрічним позовом на виконання ухвали судді було надано докази на підтвердження доходу ОСОБА_2 за період з ІІ кварталу 2019 року по І квартал 2020 року, що підтверджується копією довідки з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 01.07.2020 року, а не річний дохід за попередній календарний рік, як того вимагає закон, а тому наявні підстави для повернення позовної заяви у зв`язку з невиконанням вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху та надання строку для усунення її недоліків.

Покликання апеляційної скарги на те, що те, що суд першої інстанції позбавив позивача за зустрічним позовом можливості подати докази доходів за попередній календарний рік не заслуговують на увагу суду, оскільки позивачу за зустрічним позовом було надано строк для усунення недоліків позовної заяви, протягом якого вона мала можливість надати ті довідки, про які зазначає в апеляційній скарзі.

Відхиляючи апеляційну скаргу, апеляційний суд також враховує, що звільнення від сплати судового збору, відстрочення чи розстрочення його сплати є дискреційним правом, а не обов`язком суду, можливість реалізації якого пов`язується із майновим станом особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в йог оплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2005 у справі «Княт проти Польщі»).

Окрім цього, апеляційний суд бере до уваги, що клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору вже було вирішене при постановленні ухвали Рівненським районним судом від 23 червня 20202 року - у його задоволенні відмовлено та надано строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви шляхом сплати судового збору у визначеному судом розмірі або надання документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору. Таких документів заявницею не було подано, як і не було сплачено судовий збір.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За ст.ст. 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності та диспозивності. Особа на власний розсуд користується своїми процесуальними правами та обов`язками відповідно до зазначених положень, а також положень, визначених ст.ст. 43, 49 ЦПК України, але зобов`язана здійснювати їх добросовісно. Неприпустимість зловживання процесуальними правами встановлена ст. 44 ЦПК України.

Процесуальне законодавство передбачає, що обставини цивільних справ з`ясовуються судом на засадах змагальності, в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Щодо обов`язку доказування і подання доказів, то кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Однак, будь-яких доказів, які б спростовували висновки суду першої інстанції, особами, які подали апеляційну скаргу, не надано. Доводи апеляційної скарги апеляційним судом оцінюються критично, оскільки зводяться до незгоди з висновками суду першої інстанції стосовно установлення обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом, який їх обґрунтовано спростував.

За наведених обставин, апеляційний суд приходить до переконання про те, що оскаржувана ухвала постановлена місцевим судом з дотриманням норм процесуального права, судом першої інстанції в повній мірі з`ясовано обставини, що мають значення для справи, а тому апеляційна скарга не підлягає до задоволення.

Відповідно до ч. 1. ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 367, 375, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Ухвалу Рівненського районного суду Рівненської області від 08 липня 2020 року залишити без зміни.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 18 вересня 2020 року.

Головуючий Ковальчук Н. М.

Судді: Гордійчук С. О.

Шимків С. С.