ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7120/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" вересня 2020 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Мицик Ю.С., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, шляхом заборони вчиняти дії,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гогіна Ірина Володимирівна про визнання заповіту недійсним.

14.09.2020 ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про забезпечення позову, за вимогами якої просила заборонити державному нотаріусу Восьмої київської нотаріальної контори вчиняти дії по оформленню права на спадщину спадкоємцю ОСОБА_2 після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , зокрема, щодо 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 та земельної ділянки, площею 0,060 га., яка розташована на території садового товариства "Шляховик" Бориспільського району Київської області.

Заява обгрунтована тим, що ознайомившись із змістом заповіту позивачем встановлено, що підпис заповідача зроблений іншою особою та не відповідає дійсності, у зв`язку з чим позивач вимушена була звернутись до суду із вказаним позовом.

Разом з тим, оскільки спадщина після смерті ОСОБА_3 відкрита та Восьмою київською нотаріальною конторою заведено спадкову справу № 78/2018, то відповідачка ОСОБА_2 може звернутися з заявою про оформлення спадщини за спірним заповітом, отримати свідоцтво про право на спадщину та розпорядитися спірним майном на свій розсуд, а тому невжиття заходів забезпечення позову може призвести до можливого утруднення виконання рішення суду.

Заява про забезпечення позову розглянута без повідомлення учасників справи.

Дослідивши матеріали справи та заяву про забезпечення позову, суддя дійшов висновку про її задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Тобто, однією із причин, в зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, може бути припущення особи щодо обставин, що несуть загрозу невиконання або утруднення виконання можливого рішення.

При цьому закон не вимагає надання будь-яких доказів існування можливості утруднення чи неможливості виконання рішення суду, а лише вимагає подання відповідної заяви про це у вигляді, передбаченому ч. 1 ст. 149 ЦПК України.

З точки зору закону, значення цих заходів полягає в тому, що ними захищаються законні інтереси (права) позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли неприйняття заходів може призвести до невиконання судового рішення.

Частиною 1 ст. 150 ЦПК України визначено перелік видів забезпечення позову, зокрема, позов забезпечується шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Встановлено, що предметом спору є визнання недійсним заповіту, посвідченого 24.01.2006 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гогіною І.В., що зареєстрований у реєстрі за № 69.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму ВСУ №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому під забезпеченням позову слід розуміти сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6-605 цс16 від 25.05.2016 року, винесеної за результатами перегляду рішення Апеляційного суду м. Києва, та ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову, згідно з вказаною постановою, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

З огляду на викладене, суд вважає обґрунтованими вимоги позивача щодо вжиття заходів забезпечення позову у даній справі, так, як невжиття заходів забезпечення позову може зробити неможливим виконання рішення суду.

Враховуючи предмет позову, суд вважає за необхідне вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони державному нотаріусу Восьмої київської нотаріальної контори вчиняти дії щодо оформлення спадщини ні ім`я ОСОБА_2 після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , зокрема, щодо 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 та земельної ділянки, площею 0,060 га., яка розташована на території садового товариства "Шляховик" Бориспільського району Київської області, до набрання рішенням суду законної сили.

На підставі викладеного та беручи до уваги те, що обраний заявником спосіб забезпечення позову не спричинить не відновлюваної шкоди відповідачу чи третім особам, а також відсутність обставин визначених ч. 3 ст. 154 ЦПК України, суд приходить до висновку про те, що відсутні підстави для зустрічного забезпечення.

Враховуючи вищезазначене та керуючись стст. 149, 150, 151, 152, 153 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, шляхом заборони вчиняти дії - задовольнити.

Заборонити державному нотаріусу Восьмої київської нотаріальної контори вчиняти дії щодо оформлення спадщини ні ім`я ОСОБА_2 після смерті спадкодавця ОСОБА_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , зокрема, щодо 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 та земельної ділянки, площею 0,060 га., яка розташована на території садового товариства "Шляховик" Бориспільського району Київської області, до набрання рішенням суду законної сили.

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Позивач - ОСОБА_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач - ОСОБА_2 , р.н.о.к.п.п. -невідомий, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Третя особа 1 - Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м.Київ), ЄДРПОУ -43315602, адреса місцезнаходження: м. Київ, пров. Музейний, 2-Д.

Третя особа 2 - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гогіна Ірина Володимирівна, адреса: м. Київ, вул. Машинобудівна, 35-А.

Строк пред`явлення до виконання ухвали суду про забезпечення позову три роки.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

СУДДЯ: МИЦИК Ю.С.