Провадження №2/359/1839/2020
Справа №359/2895/20
РІШЕННЯ

Іменем України

05 серпня 2020 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Журавського В.В.

при секретарі Івановій К.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів на утримання дитини, -

ВСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст пред`явленого позову.

В квітні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, який обґрунтовував тим, що в період часу з 25 травня 2013 року по 28 лютого 2017 року він перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 . Від цього шлюбу вони мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . На підставі судового наказу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14 лютого 2020 року з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 були стягнуті аліменти на утримання сина ОСОБА_3 у розмірі ј частки від заробітку (доходу) платника аліментів щомісячно, але не менше 50% мінімального прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше десяти прожиткових мінімумів для дитини відповідного віку, починаючи з 14 січня 2020 року та до досягнення дитиною повноліття. При видачі судового наказу судом не було враховано, що на утриманні ОСОБА_1 перебуває двоє доньок від першого шлюбу: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . На підставі рішення Краснодонського міськрайонного суду Луганської області від 18 травня 2009 року з ОСОБА_1 також стягуються аліменти на утримання доньок у розмірі 1/3 частини заробітку, але не менше 30% прожиткового мінімуму доходів громадян, починаючи з 06 квітня 2009 року та до повноліття дітей. Таким чином одночасне виконання судового наказу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14 лютого 2020 року та рішення Краснодонського міськрайонного суду Луганської області від 18 травня 2009 року призводить до стягнення з ОСОБА_1 58,34% (1/3 +1/4) частини заробітку, що є порушенням ст.183 СК України та ст.70 Закону України «Про виконавче провадження». Крім цього, ОСОБА_1 просив врахувати, що рухоме та нерухоме майно, зокрема земельна ділянка, приватний будинок, частина квартири та два транспортних засоби, які належать йому на праві власності, перебувають на тимчасово окупованій території Луганської області, тому він позбавлений можливості розпорядитись цим майном. За усною домовленістю з відповідачем ОСОБА_1 протягом останніх двох місяців передав їй 6000 доларів США. Відповідач є здоровою та працездатною особою, має постійне місце роботи в ОКПП «Київ» з належною заробітною платою. За таких обставин ОСОБА_1 просив зменшити розмір аліментів, які стягуються з нього на підставі судового наказу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14 лютого 2020 року, на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з ј частки до ⅙ частки від його заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з 14 січня 2020 року та до досягнення дитиною повноліття.

ІІ. Процесуальні дії у цивільній справі.

Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 квітня 2020 року було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче засідання (а.с.42-43).

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 19 червня 2020 було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.73).

ІІІ. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

Позивач підтримав пред`явлений позов та наполягав на його задоволенні у повному обсязі, а також просив розглянути цивільну справу за його відсутності.

Відповідач надала відзив на позовну заяву, в якому вказала, що не погоджується з пред`явленим позовом та просить відмовити у його задоволенні. Згідно щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2019 рік, ОСОБА_1 обіймає посаду прокурора Одеської місцевої прокуратури №1 Одеської області та задекларував заробітну плату за основним місцем роботи у розмірі 394938 гривень, а також 100000 гривень та 1000 доларів США готівкових коштів. Тому навіть після утримання з ОСОБА_1 всіх сум аліментів у нього залишаються грошові кошти більші, ніж мінімальна заробітна плата і є значно більшими за прожитковий мінімум. Крім цього, ОСОБА_1 не вказав про той факт, що одна з дочок від першого шлюбу вже досягнула повноліття. Тому ОСОБА_1 не надано доказів зміни сімейного стану та інших доказів, які б підтверджували наявність обставин, які можуть слугувати для зменшення розміру аліментів на утримання дитини.

Позивач направив до суду відповідь на відзив, в якій вказав, що вважає доводи позивача незаконними і необґрунтованими. Дійсно, дочка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на даний час досягнула повноліття. Разом з цим, на підставі виконавчого листа, виданого Краснодонським міськрайонним судом Луганської області, який перебуває на виконанні в бухгалтерії прокуратури Одеської області, з позивача продовжується стягнення у розмірі 1/3 частки його заробітку. За таких обставин позивач наполягав на задоволенні пред`явленого ним позову.

IV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Судом встановлено, що сторони по справі перебували у зареєстрованому шлюбі. Від цього шлюбу вони мають неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.20-21,22).

На підставі судового наказу судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14 лютого 2020 року з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 стягнуто аліменти на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі ј частини від заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50% мінімального прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, та не більше десяти прожиткових мінімумів для дитини відповідного віку, починаючи з 14 січня 2020 року до дня досягнення дитиною повноліття (а.с.9).

Спірні правовідносини, що регулюються гл.15 «Обов`язок матері, батька утримувати дитину та його виконання» розділу ІІІ «Права та обов`язки матері, батька і дитини» СК України.

V. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору.

а. норми матеріального права.

У відповідності до ч.8 ст.7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини.

Відповідно ч.7 ст.170 ЦПК України у разі видачі судового наказу відповідно до пункту 4 частини першої статті 161 цього Кодексу боржник має право звернутися до суду з позовом про зменшення розміру аліментів.

За змістом ч.1 ст.192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

У пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» судам роз`яснено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.

Відповідно до положення ч.3 ст.70 Закону України «Про виконавче провадження» загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати у разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків.

Згідно з положенням до ч.2 та ч.3 ст.128 КЗпП України при відрахуванні з заробітної плати за кількома виконавчими документами за працівником у всякому разі повинно бути збережено п`ятдесят процентів заробітку. Обмеження, встановлені частинами першою і другою цієї статті, не поширюються на відрахування із заробітної плати при відбуванні виправних робіт і при стягненні аліментів на неповнолітніх дітей. У цих випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати сімдесяти відсотків.

б. норми процесуального права.

За правилами ч.1 та ч.6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

VI. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору.

Встановлено, що на підставі виконавчого листа Краснодонського міськрайонного суду Луганської області з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_6 стягуються аліменти на утримання доньок: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/3 частини його заробітку, але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з ІНФОРМАЦІЯ_4 , та до повноліття дітей (а.с.33).

З доводів позивача стягнення з нього аліментів на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також доньок ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі відповідно судового наказу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14 лютого 2020 року та рішення Краснодонського міськрайонного суду Луганської області від 29 травня 2009 року, є грубим порушенням ст.70 Закону України «Про виконавче провадження». Оскільки з позивача підлягає стягненню 7/12 (1/4+1/3) частки його заробітної плати (доходу), тобто у розмірі 58,34% (25%+33,34%).

Враховуючи законодавчо визначене обмеження на допустимий розмір відрахування з заробітної плати, суд категорично не погоджується з доводами позивача стосовно неприпустимості стягнення з нього аліментів у розмірі 58,34% від його заробітної плати (доходу). Оскільки, нормами КЗпП України та Закону України «Про виконавче провадження» передбачено виключення, зокрема у випадку стягнення аліментів на неповнолітніх дітей розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків.

Крім цього, суд погоджується з доводами відповідача, викладеними у відзиві на позовну заяву, з приводу того, що донька позивача ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на даний час досягла повноліття.

У зв`язку з цим, в силу вимог ч.3 ст.183 СК України, стягнення з позивача аліментів на утримання доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , має відбуватись за вирахуванням тієї рівної частки, що припадала на ОСОБА_5 , яка вже досягнула повноліття.

При цьому суд вважає необґрунтованим посилання позивача на рапорт навальника відділу фінансування та бухгалтерського обліку - головного бухгалтера прокуратури Одеської області Слісаренко А.О. від 02 квітня 2020 року. Зі змісту якого вбачається, що з ОСОБА_1 утримуються аліменти, згідно виконавчого листа від 29 травня 2009 року №2-2700/09 на користь ОСОБА_6 у розмірі 33,34% від заробітної плати щомісячно. Розмір у відсотковому відношенні на цей час не змінився. Аліменти утримуються у повному обсязі на користь ОСОБА_6 (а.с.35).

Зважаючи на те, що вказаний рапорт складений станом на 02 квітня 2020 року, тобто на той час, коли найстарша донька позивача ОСОБА_5 ще не досягнула повноліття.

Зважаючи на викладені обставини в їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність підстав для зменшення розміру аліментів, які стягуються з ОСОБА_1 на утримання його малолітнього сина ОСОБА_3

VІI. Розподіл судових витрат між сторонами.

Згідно з ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З квитанцій (а.с.36,39) вбачається, що при пред`явленні позову ОСОБА_1 сплатив судовий збір у розмірі 840 гривень 80 копійок. Зважаючи на те, що у задоволенні пред`явленого ним позову відмовлено у повному обсязі, тому підстави для відшкодування понесених ним судових витрат, відсутні.

На підставі викладеного та керуючись ч.2 та ч.3 ст.128 КЗпП України,ч.3 ст.70 Закону України «Про виконавче провадження», ч.8 ст.7, ч.3 ст.183, ч.1 ст.192 СК України, ч.1 та ч.6 ст.81, ч.1 ст.141, п.2 ч.1 ст.258, ч.1-ч.2 ст.259, ст.263-265, ст.268 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів на утримання дитини, відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 05 серпня 2020 року.

Суддя підпис

З оригіналом згідно:

Суддя Бориспільського міськрайонного суду В.В. Журавський