П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 вересня 2020року м. Київ

Справа № 372/406/20

Провадження: № 22-ц/824/9398/2020

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т.О.,

суддів Гаращенка Д.Р., Пікуль А.А.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Обухівського районного суду Київської області від 17 квітня 2020 року, ухвалене під головуванням судді Потабенко Л.В.,

у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії,

в с т а н о в и в:

У січні 2020 року ПАТ «Київобленерго» звернуло до суду із вказаним позовом, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що ПАТ «Київобленерго» є ліцензіатом з постачання електричної енергії за регульованим тарифом і діє на підставі ліцензії на право здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та ліцензії на право здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами. Відносини між споживачами та енергопостачальниками регулюються Правилами користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН). 21.06.2019 року в ході перевірки об`єкту електропостачання за адресою: АДРЕСА_1 , представниками ПАТ «Київобленерго»було виявлено порушення ПКЕЕНдля населення та складено відповідний акт № К 035208. Порушення ПКЕЕНполягало в тому, що ОСОБА_1 здійснила самовільне підключення електроустановок струмоприймачів до електричної мережі. Акт № К 035208 від 21.06.2019 року про виявлення порушення ПКЕЕ було складено у відповідності до вимог чинного законодавства. В акті чітко вказано скоєне правопорушення, оформлено схему електропостачання, а також всі необхідні для розрахунку параметри, що характеризують електроустановку споживача та інші вихідні дані, для визначення в подальшому обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН. ОСОБА_1 була присутньою під час виявлення порушення ПКЕЕН. 04.07.2019 року відбулося засідання комісії з розгляду акта № К 035208 від 21.06.2019 року, результатом якого стало рішення про те, що акт підлягає розрахунку згідно п. 5.5.5 Методики. Відповідно до вищевказаного рішення комісії сума збитків нарахована відповідачу становить 30 574, 66 грн. Відповідачкабула присутня на засіданні комісії, з рішенням якої не погодилась. Оскільки ОСОБА_1 майнова шкода не відшкодована, ПАТ «Київобленерго» просило стягнути з відповідачки на свою користь суму збитків, завданих внаслідок порушення ПКЕЕН, в сумі 30 574,66 грн та понесені судові витрати в розмірі 2102 грн. 00 коп.

Рішенням Обухівського районного суду Київської області від 17 квітня 2020 року позов ПрАТ «Київобленерго» задоволено.

Стягнуто зі ОСОБА_1 на користь ПрАТ «Київобленерго» збитки в сумі 30 574,66 грн та 2102 грн судового збору.

Не погодившись із таким судовим рішенням, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просила скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про відмову в позові.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначила, що акт про порушення був складений шляхом обману, у зв`язку із поганим самопочуттям вона була вимушена підписати даний документ. Інформація, зазначена у даному акті, не відповідає дійсності, оскільки в будинку був лічильник. Окрім того, вважає необґрунтованою суму збитків, оскільки у повідомленні про сплату по акту №К 035208 від 21.06.2019 року сума зазначена у розмірі 16 738,18 грн, а не 30 574,66 грн.

Ухвалами Київського апеляційного суду від 08 липня 2020 року відстрочено ОСОБА_1 сплату судового збору за подання апеляційної скарги до ухвалення судового рішення у справі, відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

У відзиві на апеляційну скаргу Сергєєва В.О. в інтересах ПАТ «Київобленерго» зазначила, ПАТ «Київобленерго» при виявленні та фіксуванні порушення було дотримано вимоги чинного законодавства у повному обсязі. Відсутність порушень також підтверджується актом, складеним за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів за скаргою ОСОБА_1 .Просила рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Як убачається із матеріалів справи та встановлено судом, ПАТ «Київобленерго» є ліцензіатом з постачання електричної енергії за регульованим тарифом і діє на підставі ліцензії серії АЕ № 194761 від 16.05.2013 року на право здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та ліцензії серії АЕ № 194762 від 16.05.2013 року на право здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами.

21.06.2019 року представниками ПАТ «Київобленерго» за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено порушення з боку ОСОБА_1 ПКЕЕН, яке виразилось усамовільному підключенніелектроустановок, струмоприймачів до електричної мережі (без наявності договору на постачання електричної енергії).З даного приводу представниками ПАТ «Київобленерго» складено акт про порушення № К 035208.

Відповідно до протоколу № 0252, 04.07.2019 року відбулося засідання комісії з розгляду акта № К 035208 від 21.06.2019 року, результатом розгляду якого стало рішення про те, що акт підлягає розрахунку згідно п. 5.5.5 Методики.

Відповідно до розрахунку, сума збитків, що нарахована ОСОБА_1 , становить 30 574, 66 грн.

Встановивши вищенаведені обставини, суд першої інстанції дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог ПАТ «Київобленерго» та задовольнив позов.

Колегія суддів погоджується із таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Правовідносини між побутовим споживачем електричної енергії та енергопостачальною організацією регулюються Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року, Правилами роздрібного ринку електричної енергії затверджених Постановою НКРЕКП 14 березня 2018 року № 312 та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 №562 (далі - Методика).

Відповідно до ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії», постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу.

Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії. Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Згідно з п. 3 ПКЕЕН споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки.

Правила роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Згідно з п. 1.2.7 ПРРЕЕ, постачання електричної енергії здійснюється електропостачальником на підставі договору про постачання електричної енергії споживачу, який розробляється електропостачальником на основі Примірного договору про постачання електричної енергії споживачу (додаток 5 до цих Правил) та укладається в установленому цими Правилами порядку.

Відповідно до п. 19 ПКЕЕН розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку.

Згідно з п. 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Відповідно до п. 42 ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов`язаний: забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Пунктом 48 ПКЕЕН передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладу обліку.

Згідно з п. 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики.

Відповідно до пункту 1.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією даний нормативно-правовий акт встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил.

Відповідно до п. 2.1 Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтею 79 ЦПК України встановлено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до частини першої статті 80 ЦПК України достатніми є доказами, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Частиною першою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Результати оцінки доказів суд відображає в рішенні, в якому наводяться мотиви їх прийняття чи відмови у прийнятті.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

З матеріалів справи убачається, що факт порушення ОСОБА_1 ПКЕЕН та ПРРЕЕ, встановлений актом про порушення № К 035208, який складений у відповідності до положень ПКЕЕН, підписаний трьома представниками енергопостачальника та ОСОБА_1 , є дійсним, і не спростований відповідачкою.

До акту перевірки зауважень споживача внесено не було, окрім прохання встановити нового лічильника, що не дає підстав вважати, що ОСОБА_1 заперечувала факт самовільного підключення.

Посилання ОСОБА_1 на те, що у неї при виявлення порушення був лічильник, не спростовує факту порушення, оскільки новий договір між відповідачкою та ПАТ «Київобленерго» про надання послуг розподілу електричної елегії укладено не було.

Відсутність порушень при складенні акту № К035208 підтверджується також актом, складеним за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів за скаргою ОСОБА_1 щодо порушення працівниками Обухівського РП вимог чинного законодавства.

Доводи апеляційної скарги про те, що акт про порушення був складений шляхом обману, колегія суддів до уваги не приймає, оскільки відповідачкоюне надано жодного доказу на підтвердження зазначених обставин.

Щодо доводів апеляційної скарги про необгрунтованість заявленного позивачем розміру збитків, колегія суддів відмічає наступне.

З наданого ПАТ «Київобленерго» розрахунку убачається, що сума збитків у розмірі 30 574,66 грн складається з 13 836,48 грн за період з 06.2018 по 12.2018 року та 16 738,18 грн за період з 01.2019 по 06.2019 року, тобто, по дату виявлення порушення.

Розрахунок збитків позивачем було проведено з дотриманням вимог Методики.

На спростування наданого позивачем розрахунку ОСОБА_1 ні в суді першої інстанції, ні в суді апеляційної інстанції контррозрахунку надано не було.

Ураховуючи вишевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обгрунтованого та мотивованого висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідачки заборгованості за необліковану електричну енергію.

Доводи апеляційної скарги на правильність висновків суду першої інстанції не впливають та їх не спростовують, а лише зводяться до незгоди з рішенням суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без задоволення, а рішення Обухівського районного суду Київської області від 17 квітня 2020 року залишенню без змін.

Оскільки під час вирішення питання про відкриття апеляційного провадження позивачці було відстрочено сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі, згідно із вимогами статті 141 ЦПК України зі ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню 3 153 грн судового збору за подання апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 369, 374, 375, 382, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Обухівського районного суду Київської області від 17 квітня 2020 року залишити без змін.

Стягнути зі ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) на користь держави судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 3 153 (три тисячі сто п`ятдесят три) грн.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, визначених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Головуючий Т.О. Невідома

Судді Д.Р. Гаращенко

А.А. Пікуль