Ухвала

4 вересня 2020 року

м. Київ

справа № 761/29451/17

провадження № 61-3769ск20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Карпенко С. О. (судді-доповідача), Стрільчука В. А., Тітова М. Ю., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20 травня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 30 січня 2020 року у справі за позовомОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Біляєв Володимир Олександрович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Глушко Ліана Володимирівна, про витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та вселення до квартири,

ВСТАНОВИВ:

26 лютого 2020 року подана касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20 травня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 30 січня 2020 року.

Ухвалою Верховного Суду від 19 березня 2020 року відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору у даній справі, касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.

Заявнику необхідно було подати до суду виправлену касаційну скаргу, оформлену у відповідності до вимог статті 392 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України, зазначивши у ній підстави касаційного оскарження, визначені частиною другою статті 389 ЦПК України, надати копії цієї скарги відповідно до кількості учасників справи; документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Копію ухвали суду від 19 березня 2020 року ОСОБА_1 отримала 30 квітня 2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

8 травня 2020 року до Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_1 про продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги, визначених ухвалою від 19 березня 2020 року, у зв`язку із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19).

Ухвалою Верховного Суду від 4 червня 2020 року роз`яснено ОСОБА_1 , що їй надано десять днів з дня вручення ухвали від 19 березня 2020 року для усунення недоліків, але не більше десяти днів з дня закінчення карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Копію ухвали суду від 4 червня 2020 року ОСОБА_1 отримала 15 червня 2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

До касаційного суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про звільнення її від сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20 травня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 30 січня 2020 року.

Ухвалою Верховного Суду від 27 липня 2020 року відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання цієї касаційної скарги.

Копію ухвали суду від 27 липня 2020 року ОСОБА_1 отримала 11 серпня 2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

27 серпня 2020 року до Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_1 , до якої додано виправлену касаційну скаргу та клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

За змістом статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до частин першої та другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У поданому клопотанні ОСОБА_1 вказала, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік.

Тому заявник просила суд звільнити її від сплати судового збору на підставі частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір».

На підтвердження вказаних доводів до клопотання заявником додано копію відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, з яких вбачається, що за 2019 рік заявник отримала державну та соціальну матеріальну допомогу у розмірі 740 грн.

Також заявником надано копію довідки від 18 серпня 2020 року вих. № 19954, з якої вбачається, що заявник отримує пенсію за віком, яка за період

з січня 2019 року по грудень 2019 року склала 21 436,34 грн.

Як вбачається з наданих заявником доказів, 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік складає 1 108,82 грн. Судовий збір за подання касаційної скарги на судові рішення в частині вирішення вимог немайнового характеру підлягає сплаті у розмірі 2 560 грн.

Враховуючи обставини, викладені ОСОБА_1 у клопотанні про звільнення від сплати судового збору, та надані копії довідок, суд вважає за можливе звільнити заявника від сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20 травня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 30 січня 2020 року.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Підставою касаційного оскарження рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20 травня 2019 року та постанови Київського апеляційного суду від 30 січня 2020 року ОСОБА_1 вказує неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме застосування норм права без урахування висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду України від 23 березня 2013 року у справі № 6-164цс12, від 11 лютого 2015 року

у справі № 6-1цс15 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

Касаційна скарга подана в передбачений законом строк та оформлена відповідно до вимог статті 392 ЦПК України, зокрема містить підставу касаційного оскарження, передбачену пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

З огляду на викладене, касаційний суд доходить висновку про відкриття касаційного провадження та витребування матеріалів справи.

Керуючись статтями 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Шевченківського районного суду м. Києва

від 20 травня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 30 січня 2020 року.

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20 травня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 30 січня 2020 року.

Витребувати з Шевченківського районного суду м. Києва матеріали цивільної справи № 761/29451/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Біляєв Володимир Олександрович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Глушко Ліана Володимирівна, про витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та вселення до квартири.

Роз`яснити учасникам справи право подати до суду касаційної інстанції з додержанням вимог статті 395 ЦПК України відзив на касаційну скаргу в письмовій формі протягом десяти днів з дня вручення ухвали про відкриття касаційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. О. Карпенко

В. А. Стрільчук

М. Ю. Тітов