Справа № 357/4640/20
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
(ЗАОЧНЕ)

09 вересня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кошель Б. І. ,

при секретарі Тодосієнко О. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №6 за правилами спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду з вказаним позовом мотивуючи тим, що рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 18.02.2009 року стягнуто з позивача на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини усіх видів його заробітку, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 12.11.2008 року і до досягнення дитиною повноліття. Крім того, заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19.09.2014 року стягнуто з позивача на користь ОСОБА_5 аліменти на утримання доньки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/4 частини усіх видів його заробітку, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 23.07.2014 року і до досягнення дитиною повноліття. Позивач зазначає, що має на своєму утриманні непрацездатну матір, є учасником бойових дій, постійно хворіє, потребує лікування, як особа яка знаходиться в постійному стресовому розладі, а тому, не спроможний сплачувати аліменти в визначеному судом розмірі, у зв`язку з чим просить суд зменшити розмір аліментів на утримання доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 1/4 до 1/6 частини його заробітку (доходу).

Ухвалою від 04.06.2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач та його представник у судове засідання не з`явились, про день і час розгляду справи були повідомлені належним чином, представник позивача направила до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечувала.

Відповідачка, яка належним чином повідомлена про відкриття провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, своїм правом подати відзив на позовну заяву, у встановлений судом строк, не скористалась, в судове засідання не з`явилась, про місце та час розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, а тому згідно ст. ст. 280, 281 ЦПК України, суд вважає за можливе провести заочний розгляд даної справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов обгрунтований і підлягає до задоволення з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 18.02.2009 року було присуджено стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , аліменти на утримання дочки ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на користь ОСОБА_3 у розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму, встановленого для дітей відповідного віку, починаючи з 12 листопада 2008 року і до досягнення дитиною повноліття, що підтверджується відповідним рішенням.

Крім того, заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19.09.2014 року було присуджено стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , аліменти на доньку - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь ОСОБА_5 у розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку, щомісячно, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 23.07.2014 року і до досягнення дитиною повноліття, що підтверджується відповідним рішенням.

Відповідно до ст. 192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного суду України від 15.05.2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. У новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили.

Верховний Суд України в постанові від 05 лютого 2014 року в справі №6-143цс13 дійшов висновку, що з огляду на відсутність імперативної заборони змінювати розмір аліментів шляхом зміни способу їх присудження, за положеннями ст.192 СК України зміна розміру аліментів може мати під собою й зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів у певній твердій грошовій сумі та навпаки). При розгляді позовів, заявлених з зазначених підстав, застосуванню підлягає не тільки ст.192 СК України, але й низка інших норм, присвячених обов`язку батьків утримувати своїх дітей (ст.182 «Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів», ст.183 «Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини», ст. 184 «Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі»).

Враховуючи зміст ст.ст. 181,192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

У відповідності до ст.182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних утриманців та інші обставини, що мають істотне значення.

З аналізу даних правових норм вбачається, що при вирішенні питання про зменшення розміру аліментів, слід з`ясовувати чи змінилося матеріальне становище, сімейний стан та стан здоров`я сторін, і що ця зміна впливає на змогу сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі.

З матеріалів справи вбачається, що з часу ухвалення рішення у справі про стягнення аліментів на утримання доньки ОСОБА_4 матеріальний стан позивача змінився. Так, згідно наданих матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 є учасником бойових дій, що підтверджується копією посвідчення Управління персонального штабу військової частини НОМЕР_1 , серія НОМЕР_2 .

Згідно виписного епікризу №2320 ОСОБА_1 перебував на стаціонарному обстеженні та лікуванні в терапевтичному відділенні в/ч НОМЕР_3 з 05.10 по 23.10.2015 року з діагнозом: стан перенесеного гострого стресового розладу, антено невротичний, інсомнічний синдром. Хронічний панкреатит в стадії загострення. Хронічний гастродуоденіт на стадії загострення. Ерозивний дуоденіт. Хронічний некалькульозний холецистит в стадії нестійкої ремісії. Жирова дегенерація печінки з незначним порушенням функцій. Ізольований між хребцевий остеохондроз грудного відділу хребта без порушення функцій. СКХ. Конкремент правої нирки

Згідно довідки військово-лікарської комісії від 22.10.2015 року ОСОБА_1 встановлено діагноз: стан після перенесеного гострого стресового розладу; астеноневротичний, інсомнічний синдром з виходом в компнсацію. Захворювання пов`язане з проходженням військової служби.

Згідно виписки з історії хвороби № 6678 КЗ БМР «Білоцерківська міська лікарня №2», з 05.06.2017 року по 06.17.2017 року ОСОБА_1 знаходився в трамвідділенні КЗ БМР «Білоцерківська міська лікарня №2» з діагнозом: відкритий багато уламковий перелом кісток п/гомілки в с/3 зі зміщенням уламків, закритий перелом медіальної проміжної, клиновидної кісток п/ступні з вивихом суглобу Лісфранка, перелом основ1,2,3 плесневих кісток, голівки 2 плесневої кістки/ступні, краєвий перелом таранної кістки/ступні.

Крім того з позовної заяви встановлено, що ОСОБА_1 має на утриманні матір пенсійного віку: ОСОБА_9 (пенсійне посвідчення № НОМЕР_4 ), що підтверджується також довідкою про місце проживання та склад сім`ї №3843 від 20.05.2019 року.

Особа, яка сплачує аліменти - платник аліментів, вправі звернутися до суду з позовом про зменшення розміру аліментів на дитину у тих випадках, коли погіршилося його матеріальне становище, сімейний стан чи стан його здоров`я або ж покращилося матеріальне становище, сімейний стан чи стан здоров`я одержувача аліментів.

При цьому суд, з урахування встановлених обставин і сукупності належних та допустимих доказів, при наявності підстав щодо неможливості сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі, може вирішити питання щодо зменшення розміру аліментів.

17 травня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів», яким внесені зміни до ч. 2 ст.182 СК України та визначено, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Таким чином, мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, у зв`язку з чим при зменшеному, за даним рішенням суду, розміром аліментів, що присуджені до стягнення, мінімальний їх розмір складатиме 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

За змістом ч. 1 та ч. 5 ст. 183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом, зокрема може бути присуджена у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.

Враховуючи те, що за вищезгаданими судовими рішеннями з позивача стягуються аліменти на утримання двох дітей у загальному розмірі 1/2 частини його доходу (1/4 + 1/4), що погіршує матеріальний стан останнього, що відповідно до положень ст. 192 СК України є підставою для зменшення розміру аліментів.

Зменшення розміру аліментів з 1/4 частини до 1/6 на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на думку суду, є обґрунтованим, оскільки не суперечить нормам матеріального права, а також буде справедливим балансом для захисту прав неповнолітньої дитини.

Між тим, за правилами ст. 191 СК України, лише для стягнення аліментів встановлено час, з якого вони присуджуються, а зменшення розміру аліментів відбувається за загальними правилами, а саме з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Згідно п.13 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір" позивач звільнений від сплати судового збору, у зв`язку з чим, на підставі ст.141 ЦПК України стягнення судового збору належить з відповідача в дохід держави. Керуючись ст.ст.180,183,191 СК України, ст.ст. 258-259,263-265,268,273, 280-282 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_5 ) до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ( АДРЕСА_2 ) про зменшення розміру аліментів, задовольнити.

Зменшити розмір аліментів, які стягуються з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_5 ), на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ( АДРЕСА_2 ), на підставі рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 18.02.2009 року, та стягувати аліменти на утримання доньки ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/6 частини його заробітку /доходу/, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили і до досягнення дитиною повноліття.

Виконавчий лист по справі № 2-567/2009 про стягнення аліментів на користь ОСОБА_2 відкликати.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ( АДРЕСА_2 ) на користь держави судовий збір в розмірі 840,80 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяБ. І. Кошель