Справа № 666/3808/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді Прохоренко В.В.,

секретар Кравченко А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третя особа: Дніпровський районний відділ у м. Херсоні Управління Державної міграційної служби України в Херсонській області про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням та виселення,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що вона на підставі договору дарування від 16.06.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Живцовою Н.М. за реєстровим № 1881 отримала в дар від ОСОБА_8 житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами АДРЕСА_1 . У належному їй на праві приватної власності будинку зареєстровані відповідачі по справі, які не є членами її сім`ї, однак продовжують проживати у належному їй будинку та не несуть витрати по утримання будинку. Відповідачі проживають за адресою: АДРЕСА_1 та відмовляються звільнити приміщення, знятися із реєстрації, чим порушують права власника на нерухоме майно.

Право користування житлом відповідачів є похідним від права власності члена їх сім`ї - ОСОБА_8 , оскільки право власності ОСОБА_8 припинилося, а отже припинилося і право користування відповідачів спірним житлом, тому останні підлягають виселенню з займаного жилого приміщення.

З огляду на викладене, норми ст.ст. 383,391,405ЦК України, ст.ст.150,156ЖК України, з урахування збільшених в ході розгляду справи позовних вимог позивач просила визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_6 такими, що втратили право користування житловим будинком АДРЕСА_1 , та виселити їх із житлового будинку.

Позивач в судове засідання не з`явилася, надала повноваження представнику.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав, просив суд їх задовольнити з підстав зазначених в позові та у заяві про збільшення позовних вимог.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про дата, час і місце судового засідання були повідомлені у встановленому законом порядку.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце судового засідання була повідомлена у встановленому законом порядку.

Враховуючи подану представником позивача заяву та належне повідомлення учасників справи про дату, час і місце судового засідання суд, вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, суд установив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

За положеннями статті 47 Конституції України кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду. Громадянам, які потребують соціального захисту житло надається державою та органами місцевого самоврядування безоплатно Ало за доступну для них плату відповідно до закону. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.

Відповідно до п.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Згідно зі статтею 1 першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини під майном також розуміються майнові права. г

Судом установлено та вбачається із матеріалів справи, що згідно зі свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 13.05.2015 року ОСОБА_8 належав житловий будинок АДРЕСА_1 .

Відповідно до нотаріально посвідченого договору дарування від 16.06.2015року, ОСОБА_8 подарувала, а ОСОБА_1 прийняла в дар житловий будинок АДРЕСА_1 (а.с.7 т.1)

Право власності ОСОБА_1 на спірний будинок зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 16.06.2015року, номер запису:10052296(а.с.8 т.1).

Відповідач ОСОБА_7 звернулася до суду з зустрічним позовом про визнання недійсним договору дарування житлового будинку від 16.06.2015 року укладений між ОСОБА_8 та ОСОБА_1 . В обґрунтування позову посилалася на те, що в житловому будинку проживали неповнолітні діти, а тому згода органу опіки та піклування на вчинення договору дарування є обов`язковою навіть при відсутності реєстрації малолітніх, які фактично проживали у домоволодінні і, набули право користування через реєстрацію у будинку їх батьків.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 15.07.2020 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_7 до ОСОБА_1 , ОСОБА_8 , треті особи: Виконавчий комітет Дніпровської у м. Херсоні ради, орган опіки та піклування, Приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Живцова Надія Миколаївна про визнання правочину недійсним залишено без розгляду

Згідно свідоцтва про смерть виданого Олешківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області 03.02.2018року, ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Відповідно до довідки №1231 від 09.07.2015року в будинку АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_12 ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_11, ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_13, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_14 народження, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_15, ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_16(а.с.12 т.1).

Сторонами не заперечується, що відповідачі є колишніми членами сім`ї попереднього власника житлового будинку, і постійно проживали в житловому будинку(копія домової книги а.с.28-33 т.2).

Актом від 07.08.2015року квартального комітету №13 та актами квартального комітету №12 органу самоорганізації населення Антонівської селищної ради Дніпровський район м. Херсона, підтверджено, що відповідачі проживають у спірному будинку з 1995року, прописані з 2001року (а.с.52 , 198-199т.1).

Згідно з відміткою в паспорті ОСОБА_7 , ОСОБА_13 , ОСОБА_2 від 24.10.2001року їх зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.34, 35т.1, 26-27 т.2).

Згідно зі свідоцтвом про народження: ОСОБА_14 ІНФОРМАЦІЯ_8 , його матір`ю є ОСОБА_13 ; ОСОБА_15 11.06.2004року, ОСОБА_16 30.09.2008року - їх матір`ю є ОСОБА_7 (а.с. 36-38 т.1)

Довідкою Управління праці та соціального захисту населення Дніпровської районної у м. Херсоні ради №2-42/483 від 09.10.2015року місце проживання дітей ОСОБА_15 ІНФОРМАЦІЯ_9 , ОСОБА_16 ІНФОРМАЦІЯ_10 , ОСОБА_14 ІНФОРМАЦІЯ_8 на день оформлення допомоги при народженні дитини визначено за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.77т.1).

Після відчуження будинку відповідачі в добровільному порядку відмовляються виселитися з нього, посилаючись на тривале проживання у ньому та відсутність у них іншого житла.

Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, ОСОБА_1 має у власності інше нерухоме майно, окрім отриманого в дар житлового будинку по АДРЕСА_1 (а.с 44-51 т.2)

Із матеріалів справи убачається та не спростовано позивачкою, що відповідачі іншого житла не мають, з 1995року постійно проживають у спірному житловому будинку, що є достатньою підставою для того, щоб вважати будинок житлом цих осіб в розумінні статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки факт переходу права власності на будинок до іншої особи не є безумовною підставою для виселення членів сім`ї попереднього власника цього нерухомого майна, у тому числі і колишніх.

Отже, позивачка, прийнявши житловий будинок у дар, тобто безоплатно набувши у власність майно, знала про проживання в ньому відповідачів - членів сім`ї колишнього власника цього житла, які не мають іншого житла, тому її право на це майно не може бути захищено шляхом визнання відповідачів такими, що втратили право користування житловим приміщенням та виселення, які внаслідок цього стануть безхатченками, що не є справедливим з урахуванням усіх обставин даної справи.

У пункті 44 рішення від 02 грудня 2010 року у справі «Кривіцька та Кривіцький проти України» Європейський суд з прав людини визначив, що втручання у право заявника на повагу до його житла має бути не лише законним, але й «необхідним у демократичному суспільстві». Інакше кажучи, воно має відповідати «нагальній суспільній необхідності», зокрема бути співрозмірним із переслідуваною законною метою. Концепція «житла» має першочергове значення для особистості людини, самовизначення, фізичної та моральної цілісності, підтримки взаємовідносин з іншими, усталеного та безпечного місця в суспільстві.

Саме такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 15.01.2020року у справі №754/613/18ц, від 22.07.2020року у справі № 279/3572/18, який суд у відповідності до ч.4 ст. 263 ЦПК України враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.

На підставі викладеного, ст.ст. 41,47 Конституції України, ст.ст. 16, 316, 317, 319,383, 391, 405 ЦК України, ст.ст.9, 150,156 ЖК України. керуючись ст.ст. 4-7, 9- 13, 81, 141, 258- 259, 263- 265,352, 354 ЦПК України, суд,

вирішив:

У задоволення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням та виселення, відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційного суду Херсонської області протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляд справи без повідомлення(виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено -повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складання повного судового рішення.

Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, до дня початку формування Єдиної судової інформаційно -телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Суддя В.В. Прохоренко