БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 361/44/20 провадження № 2/361/1587/20
У Х В А Л А

«24» вересня 2020 року м.Бровари Київської області

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Василишина В.О.,

за участю секретаря судових засідань - Телепи Т.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Державної казначейської служби України, Управління Державної казначейської служби України в Солом`янському районі міста Києва, про відшкодування шкоди,

в с т а н о в и в:

У січні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із даним позовом, в якому просить стягнути із Державної казначейської служби України за рахунок коштів державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на його користь моральну шкоду, завдану незаконним рішенням службової особи органу державної влади Департаменту патрульної поліції у розмірі 30 000 грн. 00 коп.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 08 січня 2020 року відкрито провадження у даній справі за загальними правилами позовного провадження.

Чергове підготовче засідання у даній справі призначено на 19 червня 2020 року.

У підготовче засідання 19 червня 2020 року позивач ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся у порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.127). Відповідач Департамент патрульної поліції Національної поліції України у судове засідання у відзиві на позовну заяву, який надійшов до суду 07 лютого 2020 року, просив розглянути дану справу у відсутності його представника. Інші учасники справи у підготовче засідання не з`явилися, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені у визначеному законом порядку. З підстав неявки учасників справи підготовче засідання у даній справі відкладено на 28 серпня

2020 року.

28 серпня 2020 року позивач ОСОБА_1 у підготовче засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся у порядку, визначеному діючим процесуальним законодавством, про що свідчить рекомендований лист з повідомленням (а.с.137) з відміткою про повернення до суду у зв`язку із закінченням термінів зберігання. Інші учасники справи, зокрема Державна казначейська служба України та Управління Державної казначейської служби України в Солом`янському районі міста Києва у підготовче засідання не з`явилися, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені у визначеному законом порядку. З підстав неявки вказаних осіб підготовче засідання у даній справі відкладено на 24 вересня 2020 року.

24 вересня 2020 року позивач ОСОБА_1 у підготовче засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся у порядку, визначеному діючим процесуальним законодавством, про що свідчить рекомендований лист з повідомленням (а.с.150) з відміткою про повернення до суду у зв`язку із закінченням термінів зберігання. Відповідач Державна казначейська служба України у судове засідання представника не направив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся у визначеному законом порядку. Відповідач Управління Державної казначейської служби України в Солом`янському районі міста Києва направив до суду клопотання про розгляд справи без участі його представника.

Згідно із пунктами 1, 2 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Відповідно до частин першої та третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Позивачем до суду не подавалося клопотання про розгляд справи без його участі як і доказів на підтвердження поважності причин неявки. Неявка у підготовче засідання 24 вересня 2020 року є повторною.

Згідно із положенням частини п`ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Із змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України вбачається, що суд залишає заяву без розгляду за наявності таких умов у сукупності: позивача належним чином повідомлено про час і місце розгляду справи; він повторно не з`явився в судове засідання; від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

При цьому слід зазначити, що належне повідомлення та неявка в судове засідання позивача повинна бути повторна, тобто друга поспіль; повідомлення позивача про судове засідання належним чином; відсутність поважних причин неявки позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем про причини його неявки в судове засідання; від позивача не надходила заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року, в якому зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без розгляду, як це передбачено законом, а саме пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Вирішуючи питання про залишення даного позову без розгляду, суд також керується наступним.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Згідно із частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники, повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Під зловживанням процесуальними правами маємо розуміти особливу форму цивільного процесуального правопорушення, тобто умисні недобросовісні дії учасників цивільного процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав і здійснювані лише з видимістю реалізації таких прав, пов`язані з обманом відносно відомих обставин справи, в цілях обмеження можливості реалізації або порушення прав інших осіб, що беруть участь в справі, а також в цілях того, що перешкодило діяльності суду по правильному і своєчасному розгляду і вирішенню цивільної справи, - що породжує застосування заходів цивільного процесуального примусу.

Суб`єктивні процесуальні права мають здійснюватися в найбільш економічний спосіб. Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню правильного рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Будь-яких перешкод у реалізації учасниками справи, зокрема позивачем, своїх процесуальних прав у зв`язку із встановлення карантинних обмежень судом не встановлено.

За положеннями статті 129 Конституції України, та статті 2 ЦПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

З огляду на вище викладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення даного позову без розгляду, оскільки позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, повторно, тобто двічі поспіль, не з`явився у підготовче судове засідання, не повідомив про причини неявки, не надав заяв про розгляд справи за його відсутності. Крім того, суд звертає увагу, що інформація стосовно дат призначення справи до розгляду є відкритою та публікується на веб-порталі судової влади, при цьому позивачу як особі, яка має свідоцтво на право заняття адвокатською діяльністю відомо про вказані обставини.

Відповідно до частини другої статті 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного та керуючись статтями 223, 257, 260, 353 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.О.Василишин