печерський районний суд міста києва
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2020 року Печерський районний суд м. Києва

суддя Батрин О.В.

секретар судового засідання Габрись О.М.

справа № 757/22874/17-ц

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

відповідач: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва»

третя особа: Житлово-експлуатаційна дільниця «Липкижитлосервіс»

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва», третя особа: Житлово-експлуатаційна дільниця «Липкижитлосервіс» про стягнення шкоди,

представник позивача - Андрієнко П.В.

представник відповідача ОСОБА_2

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2017 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва», третя особа: Житлово-експлуатаційна дільниця «Липкижитлосервіс» про стягнення шкоди.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 07.01.2017 року відбулось залиття квартири АДРЕСА_1 , що належить позивачу. Вказаний триповерховий житловий будинок збудований у 1917 році та знаходиться на балансі КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва». 10.01.2017 року працівниками Житлово-експлуатаційної дільниці «Липкижитлосервіс» складено акт, відповідно до якого встановлено факт залиття квартири № 10 з горищного приміщення у зв`язку з пошкодженням трубопроводу, що пролягає по горищному приміщенню. У зв`язку з невиконанням відповідачем належним чином взятих на себе зобов`язань щодо підтримання об`єктів в належному технічному стані, що призвело до пошкодження майна позивача, останній 26.01.2017 року звернувся до відповідача з вимогою про надання розрахунку вартості ремонтно-відновлювальних робіт. Разом з тим, вказана заява залишись без відповіді. З метою встановлення розміру завданих відповідачем збитків позивач звернувся до судового експерта про проведення експертного дослідження для визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт, за результатами якого встановлена вартість відновлювального ремонту, яка становить 448 468 грн. 80 коп. Враховуючи, що відповідач добровільно не бажає відшкодувати завдану шкоду, позивач просив суд стягнути з відповідача на його користь 448 468 грн. 80 коп. майнової шкоди та вартість послуг експерта у розмірі 4 000 грн., судовий збір у розмірі 4 525 грн.

Ухвалою суду (суддя Москаленко К.О.) від 25.04.2017 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання на 16.06.2017 року (т. 1 а.с. 44).

Ухвалою суду (суддя Москаленко К.О.) від 12.12.2017 року призначено у справі будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (т. 1 а.с. 102-103).

На підставі протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 01.06.2018 року вказана справа передана судді Батрин О.В. (т. 1 а.с. 129-132) та ухвалою від 25.02.2019 року справу прийнято до провадження, призначено підготовче судове засідання на 16.04.2019 року (т. 1 а.с. 157).

10.04.2019 року від представника відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» - Коваленко О.Д. надійшов відзив на позовну заяву (т. 1 а.с. 165-166) відповідно до якого просив відмовити у задоволенні позовних вимог в частині стягнення вартості за проведення ремонтно-будівельних робіт в розмірі 452 468 грн. 80 грн., посилаючись на висновок експертів від 31.01.2019 року за результатами проведення експертизи яких встановлено, що розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 становить 254 422,80 грн. та розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття житлової кімнати площею 15,9 кв.м. у квартирі АДРЕСА_1 становить 59 982 грн.

16.04.2019 року від позивача надійшла заява про зміну предмета позову, відповідно до якої просив стягнути з відповідача на його користь майнову шкоду у розмірі 448 468 грн. 80 коп., інфляційні втрати у розмірі 74 451 грн. 06 коп., моральну шкоду у розмірі 100 000 грн., вартість послуг експерта у розмірі 4 000 грн. та судові витрати у розмірі 6 293 грн. 40 коп. (т. 1 а.с. 171-174).

29.05.2019 року від представника відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» - Кляуса Д. надійшли письмові заперечення на заяву про зміну предмету позову, згідно з якими звернув увагу, що згідно з експертизою сума матеріальних збитків складає 314 404 грн. 80 коп., а не 448 468 грн. 80 коп., як просить стягнути позивач. Крім того, експертами було встановлена сума матеріального збитку житлової кімнати площею 15,9 кв.м. в сумі 59 982 грн., яка не значиться в акті від 10.01.2017 року, у зв`язку з чим дана шкода не підтверджена фактом залиття та є припущенням експертів. Щодо інфляційних витрат відповідач не бачить на яку суму можливо нарахувати ці витрати. Крім того, в позовній заяві міститься не підтверджена відповідними письмовими доказами вимога про сплату моральної шкоди. Також відповідач не згоден зі стягненням оплати послуг експерта 4 000 грн., оскільки експертиза була зроблена з порівнянням судової експертизи завищеною (т. 1 а.с. 192-193).

Ухвалою суду від 14.06.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 09.09.2019 року (т. 1 а.с. 200).

09.07.2019 року від представника позивача - ОСОБА_3 надійшла відповідь на відзив відповідача, відповідно до якої висновком експертів від 31.01.2019 року встановлено розмір матеріальної шкоди з урахуванням фізичного зносу, який експертами було визначено у розмірі 20%. При цьому, висновком експерта від 20.03.2017 року враховано вартість демонтажних, підготовчих та супутніх робіт, що не міститься у висновку експерта від 31.01.2019 року. Таким чином, стягненню з відповідача підлягає сума у розмірі 448 468,80 грн., обрахована без врахування фізичного зносу та з врахуванням вартості демонтажних, підготовчих та супутніх робіт. Крім того, відповідач не надав жодних доказів на підтвердження, що залиття помешкання площею 15,9 кв.м. сталося не з його вини, у зв`язку з чим розмір збитків, заподіяних позивачу внаслідок залиття помешкання площею 15,9 кв.м., яке є частиною помешкання позивача також підлягають відшкодування. Також з урахуванням положень ст. 625 ЦК України відшкодуванню підлягають інфляційні витрати з суми в розмірі 448 468,80 грн., які мають нараховуватися з 19.04.2017 року (дати подання позовної заяви до суду) і по дату відшкодування збитків відповідачем позивачу у повному обсязі. При цьому, позивач та його родина змушені жити в небезпечних для їхнього здоров`я умовах, а також позбавлені можливості вести звичний спосіб життя і запрошувати до себе в гості друзів, як вони робили це раніше, що спричиняє моральні страждання та душевні хвилювання, у зв`язку з чим заявлена моральна шкода у розмірі 100 000 грн. є обґрунтованою (т. 1 а.с. 213-220).

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_3 підтримала позовні вимоги з підстав, викладених у заяві про зміну предмета позову.

Представник відповідача ОСОБА_2 у судовому засіданні позовні вимоги частково визнав з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву, а також зазначив, що відповідач частково заперечує щодо задоволення позову, оскільки згідно з висновком експертизи сума матеріальних збитків складає 314 404 грн. 80 коп. При цьому, експертами була встановлена сума матеріального збитку житлової кімнати площею 15,9 кв.м. в сумі 59 982 грн., яка не значиться в акті від 10.01.2017 року, у зв`язку з чим дана шкода не підтверджена фактом залиття та є припущенням експертів. Таким чином, матеріальна шкода з урахуванням фізичного зносу нанесеною відповідачем позивачу складає 254 422 грн. 80 коп.

Допитаний судовий експерт Загорна В.В. у судовому засіданні підтвердила правильність проведеної нею судової будівельно-технічної експертизи від 31.01.2019 року № 6389/18-47/2480/19-43 з визначення розміру матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири позивача ОСОБА_1 .

Представник третьої особи Житлово-експлуатаційна дільниця «Липкижитлосервіс» до судового засідання не з`явився. Тому, суд розглянув справу у його відсутність, оскільки у справі достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін.

Заслухавши пояснення учасників справи, пояснення експерта та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог, виходячи з такого.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є співвласником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності, виданим 31.05.2005 року Виконавчим органом Київської міської ради на підставі Наказу Головного управління житлового забезпечення від 23.05.2005 року за №918-С/КІ (т. 1 а.с. 38).

За даними технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_1 , виданим КП УП «Фінансова компанія «Житло-Інвест», вказана квартира жилою площею 72.50 кв.м. та складається з чотирьох кімнат 11.1 кв.м., 14.0 кв.м., 15.9 кв.м. та 31.5 кв.м., підсобної - 3.3 кв.м., кухні - 10,7 кв.м., коридору - 20.4 кв.м., санвузлу - 6,4 кв.м., санвузлу - 2,8 та двох балконів - 1,4 кв.м. та 0,7 кв.м. відповідно. Загальна площа квартири - 118,20 кв.м. (т. 1 а.с. 41-43).

07.01.2017 року відбулось залиття квартири АДРЕСА_1 , що належить позивачу ОСОБА_1 з горищного приміщення у зв`язку з пошкодженням згону на трубопроводі ЦО на горищі.

Вказане стверджується актом про залиття від 10.01.2017 року, складеного працівниками ЖЕД «Липкижитлосервіс» (т. 1 а.с. 6).

Відповідно до цього акту житловий будинок АДРЕСА_3 триповерховий, цегляний, двопід`їздний, збудований в 1917 році, знаходиться на балансі КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» та на обслуговуванні ЖЕД «Липкижитлосервіс». Квартира № 10 складається з чотирьох кімнат, приватизована, розташована на третьому поверсі. При обстеженні встановлено, що залиття квартири № 10 відбулося з горищного приміщення в зв`язку з пошкодженням згону на трубопроводі ЦО на горищі. Залиття складає:

-коридор площею 20.4 кв.м. - на стелі спостерігаються сліди залиття на площі до 1,5 м.кв. (гіпсокартон, водоемульсійне пофарбування), відсутнє електропостачання.

-кухня площею 10,7 кв.м. - на стелі спостерігаються сліди залиття по всій площі (гіпсокартон, водоемульсійне пофарбування), на стіні спостерігаються сліди залиття по шпалерах з частковим відшаруванням на площі до 5,0 м.кв. (шпалери підвищеної якості).

-кімната площею 31.5 кв.м. - на стелі спостерігаються сліди залиття по всій площі (гіпсокартон, водоемульсійне пофарбування), на стіні спостерігаються сліди залиття на площі до 10,0 м.кв., (шпалери підвищеної якості), на підлозі спостерігається деформація паркетної дошки по всій площі.

-санвузол площею 2,8 м.кв. - на стелі спостерігаються сліди залиття по всій площі (гіпсокартон, водоемульсійне пофарбування), деформація дверної коробки - 1 шт.

Інших даних (акту) щодо встановлення причини залиття квартири позивача та визначення пошкоджень квартири, внаслідок її залиття, суду не надано.

Враховуючи відсутність інших доказів, як б підтверджували вказані обставини, часткове визнання відповідачем позовних вимог, суд при вирішенні справи бере до уваги вихідні дані вказаного акту про залиття щодо дати та причин залиття.

04.03.2016 року між позивачем ОСОБА_1 та судовим експертом ОСОБА_4 укладено договір № 01/03-17 на проведення експертного дослідження з визначення вартості ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати для усунення наслідків залиття в квартирі АДРЕСА_1 .

Вартість проведення даного дослідження складає 4 000 грн. (т. 1 а.с. 36).

Згідно з висновком експерта №2/03-2017 від 20.03.2017 року за результатами проведення експертного дослідження встановлено, що вартість відновлювального ремонту, який необхідно виконати у квартирі АДРЕСА_1 для усунення пошкоджень внаслідок залиття, згідно з актом про залиття від 10.01.2017 року та візуального огляду складає 321 128,40 грн. та вартість відновлювального ремонт, який необхідно виконати в приміщенні № 5 (спальня) квартирі АДРЕСА_1 для усунення пошкоджень внаслідок залиття, які не вказані в акті про залиття від 10.01.2017 року, але були встановлені при проведенні обстеженні складає 127 340, 40 грн. (т. 1 а.с. 8-35).

26.01.2017 року позивач ОСОБА_1 звернувся до відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» із заявою про надання йому розрахунків вартості ремонтно-відновлювальних робіт з урахуванням того, що ця сума повністю компенсує йому завдану залиттям майнову шкоду та відшкодувати моральну шкоду у розмірі 100 000 грн. (т. 1 а.с. 17).

Разом з тим, відповіді відповідачем позивачу надано не було.

Порядок забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством визначено Законом України «Про житлово-комунальні послуги».

Відповідно до ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил.

Згідно з п. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг.

Пунктами 1, 2 ч.2 ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов`язаний забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень.

Зазначені обов`язки виконавця передбачені також і Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 № 76 (далі - Правила).

Розділом 2 Правил визначено, що технічне обслуговування жилих будинків - комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків.

Система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів (пункт 2.1 Правил).

Відповідно до ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач зобов`язаний, в тому числі, забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі, проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил.

Згідно зі ст. 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» управитель зобов`язаний: забезпечувати експлуатацію будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд та об`єктів благоустрою, розташованих на прибудинкових територіях, згідно з умовами укладених договорів, стандартами, нормативами, нормами і правилами; здійснювати огляд основних конструктивних елементів, огороджуючих конструкцій будинків і споруд, інженерних мереж, об`єктів благоустрою, розташованих на прибудинкових територіях (зовнішніх та внутрішньобудинкових систем, під`їзних шляхів і тротуарів), і складати відповідні акти; забезпечувати здійснення профілактичних, поточних, капітальних та аварійних ремонтів відповідно до встановлених стандартами, нормативами, нормами і правилами вимог щодо строків та регламентів.

Аналіз зазначених норм права свідчить, що балансоутримувач зобов`язаний здійснювати усі необхідні дії для забезпечення справності елементів будівлі, безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку, контроль за технічним станом, забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, проведення капітального і поточного ремонтів.

Як вбачається з висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 31.01.2019 року № 6389/18-47/2480/19-43, складеного Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз, розмір матеріальної шкоди (вартість ремонтно-будівельних робіт, з урахуванням фізичного зносу опоряджувальних покриттів до залиття), завданої внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 , визначений за результатами проведеного обстеження, та даних наданих на дослідження матеріалів, станом на час складання висновку (31.01.2019 року), складає 254 422, 80 грн. з ПДВ. Розмір матеріальної шкоди (вартість ремонтно-будівельних робіт, з урахуванням фізичного зносу опоряджувальних покриттів до залиття), завданої внаслідок залиття житлової кімнати площею 15,9 кв.м. в квартирі АДРЕСА_1 , про яку не зазначено в акті від 10.01.2017 року, але в приміщеннях якої спостерігаються ознаки пошкодження характерні для залиття, станом на час складання висновку складає 59 982,00 грн. з ПДВ (т. 1 а.с. 113-128).

Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Згідно зі ст. 22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Судом встановлено та вказана обставина не заперечувалась відповідачем, що у зв`язку з неналежним виконання відповідачем обов`язків по утриманню житлового будинку призвело до залиття квартири позивача, внаслідок чого останньому було заподіяно матеріальну шкоду.

Визначаючи розмір майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири позивача, суд бере до уваги незалежний висновок експерта судової будівельно-технічної експертизи від 31.01.2019 року № 6389/18-47/2480/19-43 за основу визначення вартості матеріальної шкоди, заподіяної залиттям квартири позивача, оскільки при його складанні враховано величину фізичного зносу матеріалів, враховано пошкодження житлової кімнати площею 15,9 кв.м. в квартирі позивача.

Крім того, висновок експерта судової будівельно-технічної експертизи від 31.01.2019 року № 6389/18-47/2480/19-43, складений судовими експертами Лисак О.С. та Загорною В.В., підписаний ними особисто та останні попереджені про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України.

При цьому, судовий експерт ОСОБА_5 була допитана в судовому засіданні 20.02.2020 року та надала вичерпні відповіді з приводу здійсненого розрахунку матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири позивача та зазначила, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі, зокрема, ціни відображені станом на січень 2019 рік.

Доводи відповідача, що експертами була встановлена сума матеріальної шкоди житлової кімнати площею 15,9 кв.м. в сумі 59 982,00 грн., яка не значиться в акті від 10.01.2017 року, у зв`язку з чим дана шкода не підтверджена фактом цього залиття та є припущенням експертів, суд не бере до уваги, оскільки такі доводи спростовуються матеріалами справи, а саме актом від 10.01.2017 року та висновком експерта судової будівельно-технічної експертизи від 31.01.2019 року № 6389/18-47/2480/19-43, відповідно до яких квартира позивача розташована на останньому третьому поверсі триповерхового будинку. Локалізація слідів залиття квартири свідчить про потрапляння вологи через стелю, над якою розташований дах будинку, внаслідок пошкодженням згону на трубопроводі ЦО на горищі, у зв`язку з чим інших джерел потрапляння води до помешкання не може бути. Тому суд дійшов висновку, що пошкодження житлової кімнати площею 15,9 кв.м. спричинені саме залиттям, яке відбулося 07.01.2017 року, внаслідок неналежного виконання відповідачем своїх обов`язків щодо утримання будинку, який знаходиться на його балансі.

З урахуванням наведеного, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню майнова шкода відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи від 31.01.2019 року № 6389/18-47/2480/19-43 у розмірі 314 404 грн. 80 коп., оскільки доводи позивача про завдання їй майнової шкоди на суму 448 468,80 грн. під час розгляду справи не підтвердились.

Щодо вимог позивача про стягнення інфляційних втрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплати гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно з ч. 2 ст. 509 ЦК України зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є не лише договори й інші правочини, а й завдання майнової (матеріальної) і моральної шкоди іншій особі та інші юридичні факти.

Завдання майнової (матеріальної) і моральної шкоди породжує зобов`язання між особою, яка таку шкоду завдала, та потерпілою особою. Залежно від змісту такого зобов`язання воно може бути грошовим або негрошовим.

За змістом статей 524, 533-535 і 625 ЦК України грошовим є зобов`язання, виражене у грошових одиницях (національній валюті України чи у грошовому еквіваленті зобов`язання, вираженого в іноземній валюті), що передбачає обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора, який має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку. Тобто, грошовим є будь-яке зобов`язання, в якому праву кредитора вимагати від боржника сплати коштів кореспондує обов`язок боржника з такої сплати.

Згідно з частиною другою статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Стаття 625 ЦК України розміщена у розділі І «Загальні положення про зобов`язання» книги 5 ЦК України. Відтак, приписи розділу І книги 5 ЦК України поширюються як на договірні зобов`язання (підрозділ 1 розділу III книги 5 ЦК України), так і на не договірні (деліктні) зобов`язання (підрозділ 2 розділу III книги 5 ЦК України).

Отже, у статті 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань.

У даному випадку відповідач має невиконане грошове зобов`язання перед позивачем з відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, і цей факт було встановлено наведеними вище обставинами справи.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що підлягають стягненню з відповідача на користь позивача інфляційні втрати з 01.02.2019 року, оскільки дата складання висновку експерта судової будівельно-технічної експертизи № 6389/18-47/2480/19-43 є 31.01.2019 рік, майнова шкода визначена експертами саме на цю дату, тому саме з цього моменту у відповідача виникає обов`язок відшкодувати позивачу спричинену шкоду на його вимогу, а у разі невиконання зазначеного обов`язку відповідачем, у позивача також виникає право на стягнення з відповідача інфляційних втрат, в силу вимог ст. 625 ЦК України, та по 16.04.2019 (дату подання заяви про зміну предмету позову) у розмірі 7 604 грн. за розрахунком представник позивача, наданого в судовому засіданні та правильність якого перевірена судом.

Щодо вимог позову про відшкодування моральної шкоди, суд виходить з такого.

Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

З урахуванням душевних страждань позивача з приводу залиття квартири, принципів співмірності, розумності та справедливості, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на користь позивача 5 000 грн. у відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються:

1) у разі задоволення позову - на відповідача;

2) у разі відмови в позові - на позивача;

3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно з ч. 10 ст. 141 ЦПК України при частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд може зобов`язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. У такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат.

Загальна ціна позовних вимог майнового характеру складає 622 919,86 грн., суд дійшов висновку про стягнення 327 008,80 грн., що становить 52,50% від загальної суми позовних вимог.

Загальна сума судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести становить 10 293,40 грн., тому 52,50% від загальної суми понесених витрат складає 5 404,04 грн.

Відповідачем КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» сплачено витрати по проведенню експертизи у розмірі 19 448,00 грн. та 47,5 % від загальної суми становить 9 237,80 грн.

Враховуючи, що суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог, то підлягає стягненню з позивача на користь відповідача різниця між понесеними сторонами судовими витратами у розмірі 3 833 грн. 76 коп. (9237,80 грн. - 5 404,04 грн.).

На підставі викладеного та керуючись ст. 1166, 1167, 1192, 22 ЦК України та ст. 12, 13, 81, 141, 263-265, 267, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва», третя особа: Житлово-експлуатаційна дільниця «Липкижитлосервіс» про стягнення шкоди - задовольнити частково.

Стягнути з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» на користь ОСОБА_1 :

- у відшкодування майнової шкоди 314 404 грн. 80 коп.,

- інфляційні за період з 01.02.2019 року по 16 квітня 2019 року у розмірі 7 604 грн.

- у відшкодування моральної шкоди 5 000 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» різницю між понесеними сторонами судовими витратами у розмірі 3 833 грн. 76 коп.

У задоволенні інших позовних вимог - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду або через Печерський районний суд м. Києва, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 : АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Відповідач: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва»: 01021, м. Київ, пров. Івана Мар`яненка, 7,

третя особа: Житлово-експлуатаційна дільниця «Липкижитлосервіс»: 02000, м. Київ, вул. Левандовського, 5

Суддя О.В.Батрин