Провадження № 2/219/159/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

7 вересня 2020 року Артемівський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Хомченко Л.І.,

секретаря Лосинська І.М.

за участю позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача Русіна В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Бахмут цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про визнання наказу про оголошення догани незаконним та його скасування, визнання наказу про звільнення незаконним, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В :

03 грудня 2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Артемівського міськрайонного суду Донецької області із позовом до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» (далі - АТ «Ощадбанк») про визнання незаконним наказу філії Донецьке обласне управління АТ «Ощадбанк» від 16 листопада 2018 року № 692-к «Про оголошення догани ОСОБА_1 та ОСОБА_3 », в якому просив скасувати вказаний наказ. В обґрунтування позову зазначив, що з 12 квітня 2018 року він обіймає посаду провідного інженера відділу банківської безпеки філії - Донецьке обласне управління акціонерного товариства «Ощадбанк» з віддаленим робочим місцем, що територіально розташоване в ТВБВ № 10004/0289 (1-го типу) у м. Бахмут, вул. Ювілейна,31 відповідно до наказу від 12.04.2018 року .16 листопада 2018 року його ознайомлено з наказом від 16.11. 2018 року № 692-к «Про оголошення догани ОСОБА_1 та ОСОБА_3 », з якого вбачається, що догана йому оголошена за неналежне виконання службових обов`язків, порушення вимог нормативних актів АТ «Ощадбанк». Вважає вказаний наказ незаконним та таким, що не відповідає чинному законодавству. Посилається на те, що з оспорюваного наказу не вбачається факт неналежного виконання ним службових обов`язків та порушення вимог нормативних актів АТ «Ощадбанк» трудових обов`язків , тобто його порушень ,докази, терміни в які керівництво дізналось ,чи могло дізнатися про допущені порушення . Одночасно відсутня правова аргументація оголошення йому догани ,що також заборонено чинним трудовим законодавством .З оскаржуваного наказу не вбачається в чому конкретно полягає невиконання ним службових обов`язків та порушення вимог нормативних актів АТ ,,Ощадбанк ,, .

З огляду на події, що мали місце до винесення оскаржуваного наказу, він припускає, що вказаний наказ був виданий через його розмову 11.10.2018 р. з його безпосереднім керівником начальником відділу банківської безпеки ОСОБА_4 та його колегою ОСОБА_3 на підвищених тонах, після якої вже 12.10.2018 р. приїхала ревізія до відділення банку.

Позивачем 12.10.2018 року було надано пояснювальну записку, але оскаржуваний наказ від 16 листопада 2018 року № 692-к було видано після спливу місячного терміну ,з грубим порушенням норм трудового законодавства щодо терміну для застосування дисциплінарного стягнення.

Ухвалою судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 14.12.2018 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 15.01.2020 року підготовче провадження по дійсній цивільній справі закрито і призначено справу до розгляду по суті.

Крім того, 11 березня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до АТ «Ощадбанк» в особі філії - Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк» про визнання незаконним наказу від 26 лютого 2019 року № 121-к про звільнення його з посади провідного інженера відділу банківської безпеки , поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу посилаючись на те ,що 26 лютого 2019 року його було ознайомлено з наказом від 26 лютого 2019 року № 121-к, яким його звільнено з посади провідного інженера відділу банківської безпеки філії - Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк» у зв`язку із систематичним невиконанням без поважних причин обов`язків, покладених трудовим договором, згідно п. 3 ст. 40 КЗпП України. Вважає даний наказ незаконним та таким, що підлягає скасуванню з наступних підстав

16 листопада 2018 року позивача було ознайомлено з наказом від 16 листопада 2018 року № 692-к «Про оголошення догани ОСОБА_1 та ОСОБА_3 ». Вважаючи цей наказ незаконним, він подав позов до Артемівського міськрайонного суду про визнання його незаконним та скасування. Суд прийняв позов та відкрив провадження.

21 грудня 2018 року позивача було ознайомлено з наказом від 21 грудня 2018 року № 781-к «Про оголошення догани ОСОБА_1 та ОСОБА_3 ». Вказаним наказом йому «за неналежне виконання службових обов`язків, порушення нормативних актів АТ «Ощадбанк»» оголошено догану. Вважаючи і цей наказ незаконним, він також звернувся з позовом до Артемівського міськрайонного суду щодо визнання його незаконним та скасування. Суд прийняв позов та відкрив провадження.

З огляду на події, що мали місце до винесення оскаржуваного наказу, припускає, що приводом для видання вказаних наказів послужила розмова з безпосереднім керівником - начальником відділу банківської безпеки ОСОБА_4 , де позивачу прямим текстом було сказано, що йому потрібно звільнитися за власним бажанням, оскільки він не подобається начальнику.

Вважає, що у наказі про звільнення власник або уповноважений ним орган зобов`язаний навести конкретні факти порушень, не обмежуючись загальними посиланнями на систематичне порушення трудових обов`язків з боку працівника.

Оскаржуваний наказ № 121-к від 26 лютого 2019 року був складений та підписаний начальником філії - Донецького обласного управління ПАТ «Державний ощадний банк України» Яківчик С.В. на підставі: висновку комісії з проведення службового розслідування від 26 лютого 2019 року; наказу начальника філії-Донецьке обласне управління AT «Ощадбанк» від 26 лютого 2019 № 500 «Про заходи за результатами службового розслідування»; пояснень ОСОБА_1 .

Наказ про звільнення він отримав о 10 годині ранку 26 лютого 2019 року на своєму робочому місці, а враховуючи те, що цей наказ мав бути доставлений з міста Краматорська до міста Бахмута, це є фактично неможливим. Вважає, що така поспішність була пов`язана лише з тією обставиною, що 25 лютого 2019 року його напарник звернувся до директора департаменту банківської безпеки AT «Ощадбанк» Паламарчука О.М. щодо виявлення ним фактів корупційних правопорушень та вчинення крадіжки і незаконного присвоєння майна Банку начальником філії - Донецьке обласне управління AT «Ощадбанк» ОСОБА_5 та іншими посадовцями філії - Донецьке обласне управління AT «Ощадбанк», у зв`язку з чим ним було подано письмову заяву до НАБУ та Генерального Прокурора України про вчинення корупційних правопорушень з додатками фото та відеофіксацій таких правопорушень.

У позові позивач просить визнати наказ без назви про звільнення від 26 лютого 2019 року № 121-к на підставі п. 3 ст. 40 КЗпП України незаконним та скасувати, поновити його на посаді провідного інженера відділу банківської безпеки філії Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк» з 26 лютого 2019 року, стягнути з АТ «Ощадбанк» на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 27 лютого 2019 року.

Ухвалою судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 15.03.2019 р. відкрито провадження за данним позовом за правилами спрощеного позовного провадження із викликом сторін.

Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 30 січня 2020 року позови про визнання незаконним наказу від 16 листопада 2018 року № 692-к про оголошення догани позивачу та про визнання наказу від 26 лютого 2019 року № 121-к про його звільнення незаконним , поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу об`єднані в одне провадження та призначено підготовче судове засідання.

АТ « Ощадбанк» надано відзив на позов, в якому зазначено, що відповідач позовні вимоги позивача ОСОБА_1 не визнає, мотивуючи тим, що при прийнятті оспорюваних позивачем наказів відповідачем були дотримані вимоги діючого трудового законодавства, зокрема ст..ст.147-149 КЗпП України , а саме ( т.2 а.с.22-24).

Позивач у судовому засіданні підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити, надав пояснення, аналогічні викладеному у позовах.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав позовні вимоги просив їх задовольнити по підставах викладених у позовах.

Представник відповідача позовні вимоги не визнав, дав пояснення аналогічні викладеному у відзиві на позови, просив суд відмовити у задоволені позову повністю.

Заслухав пояснення сторін та дослідив матеріали справи суд встановив наступні обставини:

Позивач перебував у трудових відносинах з відповідачем з 26 липня 2016 року по26.02.2019 року ,а саме за наказом від 25.07.2016 року № 192-к був прийнятий на посаду інженеру відділу банківської безпеки, а з 12 квітня 2018 року переведений на посаду провідного інженера відділу банківської безпеки, що вбачається з записів трудової книжки позивача серії НОМЕР_1 (т.2, арк.с. 6).

Відповідно до наказу №692-к від 16.11.2018 року ПАТ Державний ощадний банк Україна оголошено догану ОСОБА_1 провідному інженеру відділу банківської безпеки. Зазначені підстави : висновок комісії з проведення службового розслідування від 16.11.2018 року(утворено на підставі наказу АТ Ощадбанк віл 16.10.2018 року №2520,наказ по філії Донецьке обласне управляння АТ Ощадбанк від 16.11.2018 року №2267 ,,Про заходи за результатами службового розслідування ,пояснювальні записка ОСОБА_6 та ОСОБА_1 (арк.с.4 т.2)

Звертаючись із зазначеним позовом, ОСОБА_1 посилається на те, що в оскаржуваному наказі про оголошення йому догани відповідачем не вбачається факт неналежного виконання , ОСОБА_1 покладених службових обов`язків та порушення нормативних актів АТ «Ощадбанк».

Відповідно до вимог ст. 139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Згідно ст .147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана, 2) звільнення.

Відповідно до вимог ст .147-1 КЗпП України, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

Згідно статті 148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Загальний порядок та підстави застосування дисциплінарних стягнень передбачені главою Х КЗпП України.

Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

За приписами статті 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Так, при наданні оцінки правомірності порядку накладання на позивача дисциплінарного стягнення та законності обставин його накладення, слід виходить із загальних правил притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, передбачених КЗпП України.

З викладеного вбачається, що наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

При цьому, ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника.

З матеріалів справи вбачається, що підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності згідно із наказом №692-к від 16.11.2018 зазначено підстави : висновок комісії з проведення службового розслідування від 16.11.2018 року (утворено на підставі наказу АТ Ощадбанк віл 16.10.2018 року №2520,наказ по філії Донецьке обласне управляння АТ Ощадбанк від 16.11.2018 року №2267 ,,Про заходи за результатами службового розслідування ,пояснювальні записка ОСОБА_3 та ОСОБА_1 (арк.с.4т.2 )

Як вбачається з висновку службового розслідування від 16.11.2028 року , в провину ОСОБА_1 поставлено неналежне виконання посадових обов`язків, передбачених п.2.30, п. 2.46., п.2.47 Посадової інструкції провідного інженера відділу банківської безпеки філії Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк» з віддаленим робочим місцем(арк.с.35т.2).

Відповідно до п.2.30, п. 2.46., п.2.47 посадової інструкції(арк.с30 т.2) завданнями та обов`язками провідного інженера відділу банківської безпеки є:

-є відповідальним працівником , який проводить розслідування нештатних ситуаціях і заарештованих картках ,а також по контрою за збереженням готівки при здійсненню співробітниками завантаження і розвантаження ТВБВ.

-виконувати вимоги нормативних документів, доручень керівництва банку та відділу безпеки з питань забезпечення банківської безпеки (п. 2.46);

-виконувати інші обов`язки ,віднесений до компетенції підрозділу, визначені керівником підрозділу або керівництвом Банку ,що передбачені законодавством України та внутрішніми документами банку(п. 2.47);

Однак, як встановлено судом, з оскаржуваного наказу неможливо встановити, яке саме порушення з боку позивача мало місце.

Догана оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. В наказі обов`язково має бути посилання на відповідний документ, який порушив працівник. Такими документами можуть бути: правила внутрішнього розпорядку підприємства, трудовий договір (контракт), колективний договір, посадова інструкція, інструкція з охорони праці тощо

Наказ від №692-к від 16.11.2018 не містить опис документів, положення яких не були дотримані позивачем, в чому виразилося неналежне виконання посадових обов`язків позивачем, в наказі також не конкретизовано.

Дисциплінарним проступком є винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду із захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу.

Виходячи з аналізу норм КЗпП України, у справах, в яких оспорюється незаконне притягнення до дисциплінарної відповідальності, саме роботодавець повинен довести, що притягнення до дисциплінарної відповідальності відбулося без порушення законодавства про працю, що відповідачем зроблено не було.

Трудові спори з питань накладення дисциплінарних стягнень вирішуються в установленому законодавством порядку.

Постановою Пленуму ВСУ від 06.12.1992 № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо.

У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, у чому конкретно проявилося порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які стали причиною для застосування заходу дисциплінарного стягнення.

Разом з тим, наказ про оголошення позивачу догани, не містить посилання на те, які саме порушення посадової інструкції та який саме конкретно дисциплінарний проступок вчинив ОСОБА_1 .

Наявність у наказі посилання на порушення позивачем вимог нормативних актів АТ Ощадбанк які на думку відповідача, порушені позивачем, не вказує на конкретний, вчинений останнім, дисциплінарний проступок.

Враховуючи викладене, суд вважає, що оспорюваний позивачем наказ є незаконним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки матеріали справи свідчать про недотримання відповідачем при його виданні вимог ст. 149 КЗпП України.

Враховуючи вищевикладені обставини у їх сукупності суд приходить до висновків, що дисциплінарне стягнення на ОСОБА_1 накладено відповідачем із порушенням вимог трудового законодавства та за відсутності у його діях складу дисциплінарного проступку, притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани відбулося без законної підстави, оскільки в наказі відсутні відомості про конкретизацію винних дій особи, яка притягується до відповідальності із посиланням на нормативні акти та об`єктивний склад правопорушення тому заявлені вимоги позивача про визнання незаконним та скасування наказу №692-к від 16.11.2018 року Про притягнення до дисциплінарної відповідальності, знайшли своє повне підтвердження, є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають до задоволенню.

В наказі № 121-к від 26.02.2019 року,(арк.с10т.1 ) зазначено звільнити ОСОБА_1 з посади провідного інженера відділу банківської безпеки філії - Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк» 26 лютого 2019 року «у зв`язку з систематичним невиконанням без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором», згідно п.3 ст.40 КЗпП України та зазначені підстави : висновок комісії з проведення службового розслідування від 26.02.2019 року, наказ начальника філії - Донецьке обласне управління АТ «Ощадбанк» від 26.02.2019 року № 500 «Про заходи за результатами службового розслідування», .

Проте, у зазначеному наказі відповідачем також не зазначені чітко назва, стаття, її частина, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акту чи акту локального нормотворення, на підставі якого ОСОБА_1 притягується до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення, дату (період часу) вчинення останнім дисциплінарного проступку, допущені ОСОБА_1 порушення не конкретизовані.

Згідно п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 6 листопада 1992 року «Про практику розгляду судами трудових спорів», у справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом до звільнення, чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пунктами 3, 4, 7, 8 ст. 40 і п. 1 ст. 41 КЗпП, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника.

Зокрема, у справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, зокрема, за п. 3 ст. 40 КЗпП України, суд повинен з`ясувати, чи передував безпосередньо звільненню дисциплінарний проступок, за який застосовувалися інші заходи дисциплінарного чи громадського стягнення, та чи можна вважати у зв`язку з вчиненням його систематичним невиконанням працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Обов`язок доведення законності звільнення та дотримання встановленої процедури звільнення покладається на роботодавця.

Відповідно до п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 6 листопада 1992 року «Про практику розгляду судами трудових спорів», за передбаченими п. 3 ст. 40 КЗпП підставами працівник може бути звільнений лише за проступок на роботі, вчинений після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. У таких випадках враховуються ті заходи дисциплінарного стягнення, які встановлені чинним законодавством і не втратили юридичної сили за давністю або зняті достроково (ст. 151 КЗпП), і ті громадські стягнення, які застосовані до працівника за порушення трудової дисципліни у відповідності до положення або статуту, що визначає діяльність громадської організації, і з дня накладення яких до видання наказу про звільнення минулого не більше одного року.

Виходячи зі змісту п.3 ст.40 КЗпП України, для звільнення працівника за систематичне порушення трудової дисципліни необхідно, щоб він вчинив конкретний дисциплінарний проступок, тобто допустив невиконання чи неналежне виконання трудових обов`язків, щоб це невиконання чи неналежне виконання трудових обов`язків було протиправним та винним і носило систематичний характер, а за попередні порушення трудової дисципліни (одне чи декілька) до працівника застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення з додержанням порядку їх застосування, але вони не дали позитивних наслідків і працівник знову вчинив дисциплінарний проступок.

Систематичним порушенням трудової дисципліни вважається порушення, вчинене працівником, який і раніше порушував трудову дисципліну, за що притягувався до дисциплінарної відповідальності, та порушив її знову.

З урахуванням положень статті 147 КЗпП України звільнення за передбаченими п. 3 ст. 40 КЗпП України підставами є заходом стягнення, що застосовується до працівника за порушення ним трудової дисципліни.

Таким чином, працівник може бути звільнений з роботи на підставі п. 3 ст. 40 КЗпП України, якщо після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення, яке не втратило юридичної сили за давністю і не зняте достроково (ст. 151 КЗпП України), він знову вчинив проступок на роботі.

Однак, в оскаржуваному наказі № 121-к від 26.02.2019 року про звільнення позивача ОСОБА_1 у зв`язку з систематичним невиконанням без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором, не зазначено, чи застосовувались раніше до останнього заходи дисциплінарного або громадського стягнення, які саме та коли саме, а також не конкретизовано, які саме трудові обов`язки не виконані ним без поважних причин після застосування таких заходів, що є підставою для звільнення ОСОБА_1 в розумінні та контексті п.3 ч.1 ст. 40 КЗпП України.

Вказані обставини суд вважає суттєвими і такими, що вказують на необґрунтованість підстав звільнення в самому наказі про звільнення.

Згідно ч. 1 ст. 235 КЗпП України, у разі звільнення без законної підстави працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

За таких обставин , суд вважає, що звільнення позивача ОСОБА_1 також відбулося без законної підстави, в порушення вимог ст.ст. 40, 43 КЗпП України, а тому приходить до висновку, що слід визнати незаконним і скасувати наказ начальника філії - Донецьке обласне управління АТ «Ощадбанк» С.В.Яківчик від 26 лютого 2019 року № 121-к в частині звільнення ОСОБА_1 з посади провідного інженера відділу банківської безпеки філії - Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк» 26 лютого 2019 року згідно п.3 ст.40 КЗпП України, а також поновити позивача на посаді провідного інженера відділу банківської безпеки філії - Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк».

Відповідно до ст. 235 КЗпП України, при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Згідно до п. 8 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 100 від 8 лютого 1995 року, нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Відповідно довідки філії - Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк» від 02.12.2019 року № 104.21-41/1262, середньо годинна заробітна плата ОСОБА_3 складає 47 грн. 52 коп.

Кількість робочого часу в годинах за період вимушеного прогулу з 27.02.2019 року по 7.09.2020 року включно відповідно до норм тривалості робочого часу на 2019 рік складає (лютий 2019 року - 16 годин, березень 2019 року - 159 годин, квітень 2019 року - 167 годин, травень 2019 року - 167 годин, червень 2019 року - 143 години, липень 2019 року - 184 години, серпень 2019 року - 167 годин, вересень 2019 року - 168 годин, жовтень 2019 року- 170 годин, листопад 2019 року - 168 годин, грудень 2019 року - 166 годин, січень 2020 року-167,лютий 2020 -160,березень 2020 -160 годин, квітень 2020-168 ,травень 2020 року 167 годин ,червень 2020- 151 година, липень 2020 року 184 години, серпень 2020 року-160 годин ,вересень 2020 року -56годин ). х 47,52 грн. = 139 043 грн. 52 коп.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційна розміру задоволених позовних вимог.

В зв`язку з задоволенням позову до стягнення підлягає судовий збір пропорційна задоволеним позовним вимогам у розмірі гривень.

Рішення в частині поновлення на роботі та стягнення заробітної плати в межах платежу за один місяць слід допустити до негайного виконання.

Керуючись ст. 263-264 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про визнання наказу про оголошення догани незаконним та його скасування, визнання наказу про звільнення незаконним, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу задовольнити повністю .

Визнати незаконним та скасувати наказ начальника філії Донецьке обласне управління АТ «Ощадбанк» від 16 листопада 2018 року № 692-к «Про оголошення догани ОСОБА_1 та ОСОБА_3 », в частині, що стосується ОСОБА_1 .

Визнати незаконним та скасувати наказ начальника філії Донецьке обласне управління АТ «Ощадбанк» від 26 лютого 2019 року № 121-к в частині звільнення ОСОБА_1 з по-сади провідного інженера відділу банківської безпеки філії Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк» 26 лютого 2019 року на підставі п. 3 ст. 40 КЗпП України.

Поновити ОСОБА_1 на посаді провідного інженера відділу банківської безпеки філії Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк» з 26.02.2019 року.

Стягнути з АТ «Ощадбанк» в особі філії Донецьке обласне управління АТ «Ощадбанк» на користь ОСОБА_1 139043гривень 52 копійок середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 27 лютого 2019 року по 7 вересня 2020 року.

Рішення суду у частині поновлення ОСОБА_1 на роботі та в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми платежу за один місяць (середньомісячної заробітної плати) допустити до негайного виконання.

Стягнути з АТ «Ощадбанк» на користь держави судовий збір у розмірі 4295,96 грн.

Рішення може бути оскаржене до Донецького апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення через Артемівський міськрайонний суд Донецької області .

У повному обсязі рішення виготовлено 17.09.2020 року.

Суддя Л.І. Хомченко

17.09.2020