Провадження № 2/712/1685/20
Справа № 712/5594/20
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2020 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді ПИРОЖЕНКО С.А.

при секретарі ТІТОВА О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до Центрального відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (адреса: м. Черкаси, проспект Хіміків 50), Акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб КАДИРОВА Владислава Володимировича (адреса: м. Київ, б-р Дружби Народів 38) про зняття арешту з банківського рахунку,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся з позовом до відповідачів про зняття арешту з банківського рахунку, посилаючись на те, що на виконанні у Центральному відділі державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) перебуває виконавче провадження № 48800350 з примусового виконання виконавчого листа № 711/9970/14-ц, що виданий 20 липня 2015 року Придніпровським районним судом м. Черкаси про стягнення з нього на користь Акціонерного товариства «Дельта Банк» коштів у розмірі 292 323 грн. 57 коп.

23 липня 2018 року він підписав із Міністерством оборони України в особі військової частини НОМЕР_1 контракт про проходження військової служби у Збройних Силах України на посадах осіб солдатського складу. Наказом командира військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України від 23 липня 2018 року № 115-РС його призначено на посаду водія розвідувального взводу 2 десантно-штурмового батальйону.

На підставі припису від 16 липня 2018 року № 6/5/323 наказом командира військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України від 23 липня 2018 року № 186 його вирішено зарахувати до списків особового складу військової частини на всі види забезпечення.

Для отримання заробітної плати він має картку для виплат в АК «КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_2 , яка ним використовується виключно для цих потреб. За рахунок коштів заробітної плати він знімає готівкові кошти, сплачує рахунки, купує їжу та одяг, оплачує пересування по Україні, купує ліки та лікується.

Згідно довідки від 09 червня 2020 вказаній картці відповідає рахунок № НОМЕР_3 , IBAN НОМЕР_4 .

24 березня 2020 року старшим державним виконавцем Центрального відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) О.М. Пустобаєвою прийнято постанову у виконавчому провадженні № 48800350 про арешт коштів боржника, якою накладено арешт в тому числі, і на картку для виплат у АТ «КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_2 .

Зазначений арешт вважає протиправним та незаконним, оскільки законодавством заборонено накладати арешт на рахунок боржника, на який надходить заробітна плата. Вказаний арешт позбавляє його джерел до існування та порушує право на отримання заробітної плати.

У зв`язку з цим просить, зняти арешт з картки для виплат у АТ «КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_2 , що був накладений постановою старшого державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) О.М. Пустобаєвою від 24 березня 2020 року у виконавчому провадженні № 48800350.

Ухвалою від 15 червня 2020 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Представник позивача адвокат Топор А.І. до судового засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Представник Центрального відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) до судового засідання не з`явився подав до суду клопотання про розгляд справи у його відсутність просив відмовити у задоволенні позову з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Представник відповідача АТ «Дельта Банк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб Кадирова В.В. до судового засідання не з`явився, причини неявки суду не відомі, про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином.

У зв`язку з неявкою сторін фіксація технічними засобами відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалася.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами цивільно-процесуального законодавства та Законом України «Про виконавче провадження».

Як встановлено в судовому засіданні, на виконанні у Центральному відділі державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) перебуває виконавче провадження № 48800350 з примусового виконання виконавчого листа № 711/9970/14-ц, що виданий 20 липня 2015 року Придніпровським районним судом м. Черкаси про стягнення з нього на користь Акціонерного товариства «Дельта Банк» коштів у розмірі 292 323 грн. 57 коп.

24 березня 2020 року старшим державним виконавцем Центрального відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) О.М. Пустобаєвою прийнято постанову у виконавчому провадженні № 48800350 про арешт коштів боржника.

З Довідки від 09 червня 2020 року, виданої АТ КБ «ПриватБанк» вбачається, що ОСОБА_2 має в АТ КБ «ПриватБанк» картку № НОМЕР_2 , вказаній картці відповідає рахунок № НОМЕР_3 , IBAN НОМЕР_4 .

З виписки по вказаній карті за період з 31.07.2018 року по 30.04.2020 року вбачається, що саме на вказану картку позивач отримує заробітну плату, що розшифровується відповідними коментарями до платежів.

Отже, оскаржуваною постановою про накладення арешту на кошти боржника зокрема, було накладено арешт на рахунок, на який надходять виплати по заробітній платі. У позові позивач посилається на те, що арешт заробітної плати, позбавляє його джерел до існування та порушує його право на одержання заробітної плати.

У відзиві на позовну заяву державний виконавець вказує на те, що ним була повністю дотримана процедура зі здійснення виконавчих дій, спрямованих на виконання виконавчого провадження, передбачена Законом України «Про виконавче провадження», а тому відсутні підстави для зняття арешту з банківського рахунку.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Частиною 2 ст. 321 ЦК передбачено, що особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Статтею 56 Закону України "Про виконавче провадження" передбачено, що арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно боржника може накладатися державним виконавцем шляхом, зокрема, винесення постанови про арешт коштів та інших цінностей боржника, що знаходяться на рахунках і вкладах чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах.

В той же час статтею 68 Закону України "Про виконавче провадження" стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається у разі відсутності в боржника коштів на рахунках у банках чи інших фінансових установах, відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, а також у разі виконання рішень про стягнення періодичних платежів.

За іншими виконавчими документами виконавець має право звернути стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника без застосування заходів примусового звернення стягнення на майно боржника - за письмовою заявою стягувача або за виконавчими документами, сума стягнення за якими не перевищує п`яти мінімальних розмірів заробітної плати.

Про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника виконавець виносить постанову, яка надсилається для виконання підприємству, установі, організації, фізичній особі, фізичній особі - підприємцю, які виплачують боржнику відповідно заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи.

Згідно ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право: накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей (п. 7 ч. 3 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження»).

У відповідності до ч. 1 та ч. 3, ч. 10 ст.56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна. Виконавець, в провадженні якого знаходиться виконавче провадження, за заявою стягувача чи з власної ініціативи може накласти арешт на грошові кошти, які перебувають на рахунках (вкладах) чи на зберіганні у банках, інших фінансових установах і належать особі, яка має заборгованість перед боржником, яка підтверджена судовим рішенням, яке набрало законної сили.

Таким чином, передбачено право виконавця накладати арешт на майно (кошти) боржника під час відкриття виконавчого провадження.

В даному випадку постанова про арешт коштів боржника винесена у відповідності до положень ст.56 Закону України «Про виконавче провадження» і виконавець не накладав арешт на заробітну плату позивача. У винесеній постанові чітко прописано, що арешт накладається на грошові кошти, що містяться на рахунках, крім коштів, що містяться на рахунках, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Відповідно до частини 3 статті 52 Закону України «Про виконавче провадження», не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.

При цьому, ст. 97 КЗпП України встановлено, що оплата праці працівників здійснюється в першочерговому порядку. Всі інші платежі здійснюються власником або уповноваженим ним органом після виконання зобов`язань щодо оплати праці.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.128 КЗпП України, що кореспондується з вимогами статті 26 Закону України «Про оплату праці», при кожній виплаті заробітної плати загальний розмір усіх відрахувань не може перевищувати двадцяти процентів, а у випадках, окремо передбачених законодавством України, - п`ятдесяти процентів заробітної плати, яка належить до виплати працівникові. При відрахуванні з заробітної плати за кількома виконавчими документами за працівником у всякому разі повинно бути збережено п`ятдесят процентів заробітку.

Відповідно до ч.3 ст. 70 Закону України «Про виконавче провадження», загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати у разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків.

Отже, держава гарантує та захищає законом право громадянина на своєчасне одержання винагороди за працю.

Також, суд враховує правову позицію Верховного суду, висловлену в постанові від 12.12.2018 року № 399/142/16-ц, згідно якої - якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права особи, яка звернулась до суду, суд, відповідно до викладеної у позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні таких спосіб захисту, який не суперечить закону.

Ст. 43 Конституції України гарантовано, що право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Згідно ч. 1 ст. 115, ч.5 ст.97 КЗпП України, ст.22. ч.ч.1, 6 ст.24. ч.3 ст.15 Закону України "Про оплату праці" визначено, що своєчасність та обсяги виплати заробітної плати працівникам не можуть бути поставлені в залежність від здійснення інших платежів та їх черговості, оплата праці працівників підприємства здійснюється в першочерговому порядку, всі інші платежі здійснюються підприємством після виконання зобов`язань щодо оплати праці.

Відповідно до ч. 1 ст. 25 Закону України «Про оплату праці», забороняється будь-яким способом обмежувати працівника вільно розпоряджатися своєю заробітною платою, крім випадків, передбачених законодавством.

Накладення арешту на грошові кошти на рахунок боржника (позивача у справі), на який надходять виплати заробітної плати, унеможливлює своєчасну виплату заробітної плати та інших виплат, що призводить до порушення конституційних прав позивача, як працівника.

За таких умов суд вважає, що за даних обставин справи, вимоги позивача про зняття арешту з рахунку, на який нараховується заробітна плата, не суперечать вимогам діючого законодавства, є обґрунтованими, законними та підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.12, 13, 259, 263-265, 268 ЦПК України, ст.ст. 16, 319, 321, 391 ЦК України, ст. 56, 68 Закону України «Про виконавче провадження», суд

В И Р І Ш И В:

Позов задоволити.

Скасувати арешт з картки для виплат ОСОБА_1 у АТ «КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_2 (рахунок № НОМЕР_3 , IBAN НОМЕР_4 ), що був накладений постановою старшого державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) О.М. Пустобаєвою про арешт коштів боржника від 24 березня 2020 року у виконавчому провадженні № 48800350, на яку надходять виплати по заробітній платі.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

ГОЛОВУЮЧИЙ: