Справа № 219/780/20
Провадження № 2/219/1361/2020
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

31 січня 2020 року суддя Артемівського міськрайонного суду Донецької області Лапченко О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

встановив:

позивач ОСОБА_1 звернувся з вказаним позовом до Артемівського міськрайонного суду Донецької області, згідно якого просив розірвати шлюб між ним та відповідачем ОСОБА_2 , зареєстрований 06 вересня 2013 року виконавчим комітетом Юнокомунарівської міської ради м.Єнакієвого Донецької області, актовий запис № 128.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI (зі змінами та доповненнями), судовий збір за подання позовної заяви про розірвання шлюбу, становить 840,80 грн.

До позову позивачем надана заява, згідно якої він просив звільнити його від сплати судового збору або відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення, оскільки наразі він тимчасово не працює, не має засобів до існування та можливості сплатити судовий збір при подачі заяви про розірвання шлюбу, тобто є такою особою, яка потребує соціального захисту.

Закон України «Про судовий збір» дозволяє розмежувати підстави звільнення від сплати судового збору, в залежності від суб`єкта звернення, а також, виходячи з характеру позовних вимог, з якими особа звертається до суду. Крім пільг, визначених для громадян, Закон передбачає звільнення від сплати судового збору певні категорії суб`єктів владних повноважень. Також Закон встановлює пільги для певної категорії позивачів, в залежності від характеру спору, за вирішенням якого має місце звернення до суду. Зазвичай такі позовні вимоги витікають із застосування конкретного законодавчого акту, або з визначених Законом правовідносин, які є підставою для звернення до суду.

В той же час у разі, якщо особа, яка звертається до суду з позовом, та на яку не розповсюджуються визначені Законом пільги щодо звільнення від сплати судового збору, має незадовільний майновий стан, вона може звернутися до суду з клопотанням про відстрочення або розстрочення, зменшення розміру або звільнення від сплати судового збору.

Згідно зі ст. 8 Закону України «Про судовий збір» від 8.07.2011 року № 3674-VІ, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При цьому особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. На підтвердження незадовільного майнового стану можуть бути надані, наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Однак, позивач у своїй заяві не зазначає конкретних правових доказів, що його майновий стан дійсно перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Між тим, в матеріалах справи міститься договір-доручення про надання правової допомоги від 28 січня 2020 року, укладений між позивачем та адвокатом Ритовим Я.М., п.2.3. якого передбачені обов`язки клієнта, а саме - сплатити гонорар адвокату в розмірі та в строк погоджені між ними, а п.п.4.1.2. передбачено, що на визначення розміру гонорару адвоката впливають строки та результати вирішення спірних правовідносин, обсяг правових послуг, необхідних для досягнення бажаного результату та виконання окремих доручень клієнта, обсяг правової допомоги враховується при визначенні обгрунтованого розміру гонорару.

Тобто, з метою надання правової допомоги позивач звернувся до адвоката, послуги якого потребують оплати, а не до Бахмутського бюро правової допомоги, де надання правової допомоги є безкоштовним.

Зазначені обставини протирічать вказівкам позивача про те, що позивач не має засобів існування.

При подачі позовної заяви позивач не надав доказів, що він є особою, яка потребує соціального захисту. Крім того, не надав жодного доказу на підтвердження його незадовільного майнового стану, які б давали правові підстави для задоволення клопотання про звільнення або відстрочення сплати судового збору.

Крім того, до позовної заяви позивач надав свідоцтво про шлюб на якому рукописним текстом зазначено (мовою оригіналу): «брак расторгнут на основании заявления о государственной регистрации расторжения брака супругов, не имеющих детей».

Зазначений допис є незрозумілим та не відповідає формі офіційного документу, а тому позивач повинен надати оригінал свідоцтва про шлюб встановленого зразка без наявних дописів та пояснити походження вказаного допису.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175 і 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позову без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення вказаної ухвали.

А тому, позивач повинен надати вказані судом докази, а в разі відсутності доказів про скрутний майновий стан сплатити визначений судовий збір в розмірі 840,80 грн.

Керуючись ст. ст. 136, 175-177, 185, ЦПК України, ст.ст. 4, 8 Закону України «Про судовий збір», суддя,

ухвалив:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом 10 днів з моменту отримання ухвали. Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків позову у строк, встановлений судом, позов буде вважатися неподаним та повернутий.

Копію даної ухвали невідкладно надіслати позивачу, що звернувся із заявою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

О.М.Лапченко