Номер провадження 2/754/4588/20
Справа №754/3554/20
РІШЕННЯ

іменем України

11 серпня 2020 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

судді Саламон О.Б.

за участю секретаря судового засідання Крутікової-Вільховченко І.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора про зняття арешту з майна, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про зняття арешту з кв. АДРЕСА_1 , накладеного постановою Відділу державної виконавчої служби Ватутінського управління юстиції від 16.10.2000.

Вимоги позову обґрунтовує тим, що він є спадкоємцем 1/2 частини кв. АДРЕСА_1 . При оформленні спадщини з`ясувалось, що на вказану квартиру накладено арешт. При цьому, у відповідності до листа Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) згідно даних АСВП виконавчі документи, за якими боржником є ОСОБА_2 , станом на 19.12.2019 на виконанні у відділі не перебувають. На підставі вказаного, просить зняти арешт з належного йому майна.

20.03.2020 ухвалою суду відкрито провадження по справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

10.04.2020 до суду зі сторони П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори надійшли письмові пояснення, у відповідності до яких вказують на те, що у зв`язку з наявність арешту, ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину.

04.08.2020 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.

Від позивача в судове засідання надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, вимоги позову підтримує в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі, про розгляд справи в суді повідомлявся належним чином, про що свідчить лист з відміткою про отримання.

Від третьої особи в судове засідання надійшла заява про розгляд справи за відсутності їх представника.

Приймаючи до уваги викладене, визнавши матеріали справи достатніми для вирішення справи, а неявку учасників справи такою, що не перешкоджає розгляду заяви, суд розглядає заяву без участі сторін по справі.

Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з"явились,відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Оскільки відповідач не з`явився в судове засідання, про розгляд справи повідомлявся належним чином, не подав до суду відзив, а також те, що зі сторони позивача не надійшло заперечень щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до ст.ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення.

Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.

Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Ст. 321 ЦК України встановлює, що ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Право власності охороняється законом та його порушення з боку будь-якого державного органу, установи, особи не припустимо.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За змістом ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Ст. 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Встановлено, що кв. АДРЕСА_1 належить на праві власності позивачу та ОСОБА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, до складу якої входить, зокрема, 1/2 частина кв. АДРЕСА_1 .

Спадкоємцем майна після смерті ОСОБА_2 є її син, ОСОБА_1 .

Встановлено, що постановою Відділу державної виконавчої служби Ватутінського управління юстиції від 16.10.2000 в рамках виконавчого провадження з примусового виконання виконавчого напису №3247 від 19.06.2000 про стягнення з ОСОБА_2 на користь ЖЕК-401 боргу накладено арешт на 1/2 частину кв. АДРЕСА_1 .

Запис про накладення арешту на вказану квартиру внесено до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна 07.10.2004 за №1361233 П`ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою.

У відповідності до листа Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 19.12.2019, відкриті виконавчі провадження, за якими боржником є ОСОБА_2 на виконанні не перебувають.

Постановою державного нотаріуса Козак Н.А. від 13.03.2020 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва на право на спадщину за законом на 1/2 частину кв. АДРЕСА_1 до зняття арешту з об`єкту спадкування.

Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Відповідно до ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону.

У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Таким чином, позивач має право реалізувати свої спадкові права шляхом отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, однак не може цього робити через наявність обтяження на належне йому майно.

Виходячи з викладеного, на час звернення із заявою до суду за наявності арешту, накладеного на майно, порушується право позивача на спадкування, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, а тому право позивача підлягає судовому захисту шляхом зняття арешту з майна.

Оцінюючи усі докази, наявні в матеріалах справи, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 2, 5-7, 10-12, 76-83, 189, 211, 258, 259 ЦПК України, ст. 319, 321, 383, 386, 391, 405 ЦК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора про зняття арешту з майна - задовольнити.

Зняти арешт з 1/2 частини кв. АДРЕСА_1 , накладений постановою Відділу державної виконавчої служби Ватутінського управління юстиції від 16.10.2000, запис про який внесено до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна 07.10.2004 за №1361233 П`ятнадцятою Київською державною нотаріальною конторою.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення/складання повного тексту шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. В разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили, якщо його не скасовано, після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови за наслідками апеляційного перегляду.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Позивач ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 .

Відповідач Деснянський районний відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) - , м. Київ, вул. Бальзака, 64.

Третя особа П`ятнадцята Київська державна нотаріальна контора - м. Київ, вул. Закревського, 47.

Повний текст рішення суду складено 11.08.2020.

Суддя О.Б. Саламон