Справа № 426/7470/20
УХВАЛА

іменем України

28 вересня 2020 року м.Сватове

Суддя Сватівського районного суду Луганської області Половинка В.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Луганської міської ради про визнання приватизації кімнати недійсною, -

в с т а н о в и в:

Позивачі звернулися до суду із позовною заявою, у якій просять скасувати рішення виконавчого комітету Луганської міської ради про передачу у власність ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 14/100 жилого блоку 13 гуртожитку за адресою: АДРЕСА_1 та Свідоцтва про право власності на квартиру від 17.06.2013 року за № НОМЕР_1 видане Управлінням житлово- комунального господарства Луганської міської ради.

Вивчивши матеріалами позовної заяви, суддя прийшов до висновку, що заява не відповідає вимогам ст. 175-177 ЦПК України.

Так, за правилами ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У своєму позові позивач ОСОБА_1 зазначив, що він звільняється від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" як учасник бойових дій, долучивши до матеріалів позовної заяви копію посвідчення, згідно з яким він має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни - учасників бойових дій.

За приписами п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У своїй ухвалі від 06 травня 2020 року у справі №9901/70/20 Велика Палата Верховного Суду вказала на те, що п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" звільнення від сплати судового збору осіб, які мають, зокрема статус ветеранів війни - учасників бойових дій, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року №3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". У ст. 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у ст. 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими ОСОБА_1 звернувся у цій справі.

Відтак, оскільки ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання приватизації кімнати недійсною, що не зачіпає порядку надання, обсягу соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином стосується соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, то судовий збір за подання позивачем позовної заяви про визнання приватизації кімнати недійсною підлягає сплаті.

Наведене узгоджується з висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19 щодо застосування положень п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

Отже, за подання позову про визнання приватизації кімнати недійсною позивач не звільняється від сплати судового збору та повинен сплачувати його на загальних підставах у розмірі, визначеному ст. 4 Закону України "Про судовий збір".

П. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн).

Отже, позивачеві слід надати докази сплати судового збору за подання до суду позовної заяви про визнання приватизації кімнати недійсною у розмірі, встановленому п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", а саме - 840,80 грн.

Крім того, відповідно до ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

З матеріалів справи убачається, що позов подали ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , а отже кожному позивачу слід надати докази сплати судового збору за подання до суду позовної заяви про визнання приватизації кімнати недійсною у розмірі, встановленому п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", а саме - 840,80 грн.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно із ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Як убачається зі змісту позовної заяви позивачами в якості відповідача зазначений Виконавчий комітет Луганської міської ради.

Разом з тим, згідно копії свідоцтва про право власності, право на житло ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 видане Управлінням житлово- комунального господарства Луганської міської ради.

Крім того, позивачі просять скасувати рішення виконавчого комітету Луганської міської ради про передачу у власність ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 14/100 жилого блоку 13 гуртожитку за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом з тим, згідно копії свідоцтва про право власності, право на житло ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 видане згідно з розпорядженням, а не рішенням.

Також, позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звертаються до суду з позовною заявою про визнання приватизації кімнати недійсною, а просять суд скасувати рішення виконавчого комітету Луганської міської ради про передачу у власність ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 14/100 жилого блоку 13 гуртожитку за адресою: АДРЕСА_1 та Свідоцтва про право власності на квартиру від 17.06.2013 року за № НОМЕР_1 видане Управлінням житлово- комунального господарства Луганської міської ради.

А відтак, позивачам необхідно визначитись із складом учасників справи і чітко зазначити їх у позовній заяві, а також, чітко визначитися з обсягом та предметом позовної заяви.

Згідно із ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити заяву без руху, надавши позивачам строк для усунення вказаних недоліків.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 175-177, 185, 260, 353 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Позовну ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Луганської міської ради про визнання приватизації кімнати недійсною - залишити без руху та надати позивачам строк для усунення вказаних недоліків який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений судом строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: В.О. Половинка