УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" серпня 2020 р. Суддя Київського районного суду м.Харкова Колесник С.А., розглянувши матеріали спільної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

02.07.2020 заявники ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до Київського районного суду м. Харкова із спільною заявою про розірвання шлюбу (в порядку ст.109 СК України, ч. 3 ст. 293 ЦПК України), у якій просять розірвати шлюб, укладений 18 серпня 2012 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , зареєстрований Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції (актовий запис №522).

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 02.07.2020р. зазначену цивільну справу передано в провадження судді Київського районного суду м.Харкова Колесник С.А.

Ухвалою судді Київського районного суду м.Харкова від 03.07.2020заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за спільною заявою подружжя, яке має неповнолітніх дітей, залишено без руху та надано заявникам строк для усунення недоліків та приведення заяви у відповідність до вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а саме: надати дані, які підтверджують зареєстроване місце проживання ОСОБА_1 ; у заяві зазначити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вони понесли і які очікують понести у зв`язку із розглядом справи та зазначити про те, що ними не подано іншого позову (заяви) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

На виконання вищевказаної ухвали судді Київського районного суду м.Харкова від 03.07.2020, 04.08.2020 ОСОБА_2 подав до суду заяву, у якій останній вказав, що попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які понесли ОСОБА_2 та ОСОБА_1 і які очікують понести у зв`язку із розглядом справи становить 420,40 грн. та складаються з суми сплаченого судового збору, заявниками не подано іншого позову (заяви) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Щодо підсудності розгляду даної заяви саме Київським районним судом м.Харкова вказав, що згідно речення другого ч.2 ст.28 ЦПК України за домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них. Як вбачається з заяви, сторони дійшли згоди звернутись саме до суду за місцем фактичного знаходження ОСОБА_1 АДРЕСА_1 . Тобто сторони визнають саме цю адресу місцем її фактичного перебування, а тому правила територіальної юрисдикції (підсудності) заявниками не порушено. У зв`язку з викладеним, просили відкрити провадження у справі.

Разом з цим, жодних даних, які б підтверджували зареєстроване місце проживаання чи перебування ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 , до суду не надано.

Вивчивши заяву та додані до неї документи, вважаю, що заява підлягає направленню за підсудністю з наступних підстав.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

У порядку окремого провадження розглядаються також справи про надання права на шлюб, про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, за заявою будь-кого з подружжя, якщо один з нього засуджений до позбавлення волі, про встановлення режиму окремого проживання за заявою подружжя та інші справи у випадках, встановлених законом.

Водночас, ч. 3 ст. 294 ЦПК України передбачено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Крім того, положеннями ЦПК України встановлено територіальну юрисдикцію (підсудність) справ.

При цьому, варто зауважити, що нормами ЦПК України не визначено порядок підсудності справ окремого провадження щодо спільних заяв подружжя про розірвання шлюбу, а отже, враховуючи ч. 3 ст. 294 ЦПК України, територіальна юрисдикція даної категорії справ визначається з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом.

За загальним правилом, визначеним ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше передбачено законом.

Крім того, ч. 2 ст. 28 ЦПК України встановлено, що позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Так, вбачається, що дану заяву заявники подали до Київського районного суду м.Харкова за місцем фактичного знаходження ОСОБА_1 АДРЕСА_1 , виходячи із положень саме ч. 2 ст. 28 ЦПК України, зокрема, що за домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Однак, як вбачається з матеріалів заяви, заявники як ОСОБА_1 так і ОСОБА_2 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 .

Вказана адреса заявників ОСОБА_1 та ОСОБА_2 територіально відносить до Куп`янського міськрайонного суду Харківської області.

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі, якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду, звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Так, судом було здійснено запит щодо зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання заявника ОСОБА_1 як фізичної особи.

Згідно Інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова про зареєстрованих осіб у житловому приміщенні від 03.07.2020р., за адресою: АДРЕСА_1 станом на ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрована ОСОБА_4 .

Згідно даних паспорту ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , НОМЕР_1 вбачається, що заявниця ОСОБА_1 з 18.02.2020 року зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Зазначена адреса заявника не відноситься згідно адміністративно-територіального поділу м.Харкова до території Київського району.

Крім того, як зазначено в п. 1.3 Договору між батьками щодо здійснення батьківських прав, визначення місця проживання дитини та про сплату аліментів на дитину, доданого до матеріалів заяви, батьки домовились, що Дитина буде проживати перші 15 днів з ОСОБА_5 , за адресою проживання АДРЕСА_3 , інші 15 днів з Батьком, за адресою АДРЕСА_4 .

Відповідно до ст. 29 ЦК України, місцем проживання фізичної особи є житловий будинок, квартира у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово. Фізична особа може мати кілька місць проживання.

Місце проживання фізичної особи згідно Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» має бути зареєстровано у передбаченому порядку.

Таким чином, підстав для розгляду даної справи в Київському районному суді м. Харкова не вбачається.

За таких обставин, враховуючи наявні в матеріалах справи докази приходжу до висновку, що дана справа територіально не підсудна Київському районному суду м. Харкова, оскільки підстави для пред`явлення даного позову саме до Київського районного суду м. Харкова як по територіальній, так і по предметній підсудності - відсутні.

Згідно ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною 3 даної статті встановлено, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

У відповідності до положень ч. ч. 1, 2 статті 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Крім того, недотримання правил юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю.

Враховуючи викладене та зважаючи на те, що зареєстроване місце проживання чи перебування заявників не відноситься до території Київського районного суду м.Харкова, суд приходить до висновку про передачу справи за підсудністю до Куп`янського міськрайонного суду Харківської області (63701, Харківська область, місто Куп`янськ, вулиця Першого Травня, буд. 27-А ), за місцем реєстрації заявника ОСОБА_1 .

Керуючись, ст.ст. 27, 28, 31, 32, 187, 260, 3293, 294, 54 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Матеріали цивільної справи №953/10527/20 за спільною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, направити за підсудністю до Куп`янського міськрайонного суду Харківської області (63701, Харківська область, місто Куп`янськ, вулиця Першого Травня, буд. 27-А ).

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою ЦПК України підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення. Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала підписана 06.08.2020 року.

Суддя Колесник С.А.