У Х В А Л А

24 вересня 2020 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/13068/2020

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О.Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги ОСОБА_1

на рішення Вишгородського районного суду Київської області

11 серпня 2020 року

в складі судді Чіркова Г.Є.

у справі №363/173/18 Вишгородського районного суду Київської області

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про зобов'язання усунення перешкод у користуванні власністю, вселення та поділ майна подружжя

та за зустрічним позовом ОСОБА_2

до ОСОБА_1

про визнання автомобіля спільним сумісним майном подружжя,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Вишгородського районного суду Київської областівід 11 серпня 2020 року в задоволенні первісного та зустрічного позовів відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Статтею 356 ЦПК України встановлено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги.

Однак, апеляційна скарга не оформлена у відповідності до вимог, встановлених п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, оскільки скаржником не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому законом розмірі.

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон) за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч. 4 ст. 6 Закону якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Крім того, законодавцем окремо визначено ставки судового збору за подання позову майнового та немайнового характеру.

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою ОСОБА_1 просив скасувати рішення суду першої інстанції лише в частині вирішених позовних вимог за первісним позовом.

Як вбачається з матеріалів справи, в січні 2018 року ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом, в якому, з урахуванням уточнень позовної заяви, пред`явив дві вимоги немайнового характеру: зобов`язання усунути перешкоди у користуванні власністю та вселення.

У відповідності до вимог Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви немайнового характеру у 2018 році підлягав сплаті судовий збір в сумі 704,80 грн.

В подальшому ОСОБА_1 збільшив позовні вимоги та просив визнати за ним право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 . Тобто заявив вимогу майнового характеру. Щодо вимоги майнового характеру позивач зазначив ціну позову: 452 956,50 грн.

Отже, з огляду на викладене, за вимогу майнового характеру, згідно вимог Закону України "Про судовий збір", підлягав сплаті судовий збір в сумі 4529,57 грн.

Таким чином, при зверненні ОСОБА_1 до суду з позовом, з урахуванням уточнень до позовної заяви, підлягав сплаті судовий збір в сумі 5 939,17 грн (4529,57+704,80+704,80).

Відповідно до пп. 6 п.1 ч. 2. ст. 4 Закону за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 8 908,76 грн (5939,17х150%).

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою, ОСОБА_1 надав докази сплати судового збору на суму 2 000,00 грн, тобто у меншому розмірі ніж визначено Законом.

З огляду на викладене, ОСОБА_1 необхідно доплатити судовий збір у сумі 6908,76 грн (8908,76-2000) за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA0026010;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Крім того, звертаємо Вашу увагу, що квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме скаргу сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Також, згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 13.02.2020 по справі №910/4557/18 в квитанції (платіжному дорученні) про сплату судового збору необхідно зазначати номер справи та дату судового рішення, що оскаржується.

Оригінал документу про сплату судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме апеляційну скаргу сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 11 серпня 2020 року - залишити без руху, надавши строк для сплати судового збору протягом п`яти днівз дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.Ф. Мазурик