ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3281/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

"30" січня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Лужецької О.Р.,

при секретарі - Григораш Н.М.,

за участю

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування житловим будинком

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_2 , звернулась до суду з позовом до відповідача, ОСОБА_3 та просила суд встановити порядок користування спільною власністю сторін, а саме будинком АДРЕСА_1 , відповідно до якого виділити у користування ОСОБА_2 кімнату площею 21,0 кв.м., а ОСОБА_3 кімнату площею 11,1 кв.м., та кімнату площею 7,8 кв.м., залишивши у спільному користуванні приміщення кухні, коридору, передпокій, веранду.

Свої вимоги мотивує тим, що вона є власником 1/2 частини будинку АДРЕСА_1 , а відповідач є власниками іншої 1/2 частини будинку. Зазначає, що на пропозицію щодо спільного користування та володіння квартирою відповідач не реагує. Оскільки співвласник квартири відмовляється добровільно визначити порядок користування квартирою, вона звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 05.07.2019 р. відкрито провадження у даній справі та постановлено провести розгляд даної справи в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання.

27.11.2019 р. судом закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві, не заперечував щодо винесення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся належним чином, заяви про відкладення розгляду справи не надав, причини неявки не повідомив.

Відповідно до ч.ч.7,8 ст.128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України за згодою позивача суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Вислухавши пояснення представника позивача, вивчивши матеріали справи, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що ОСОБА_2 є власником 1/2 частини будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується копією договору дарування 1/2 частки житлового будинку від 14.07.2017 р. (а.с.7) та копією витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 14.07.2017 р. (а.с.8)

Як вбачається із копії заяви ОСОБА_3 приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Герасименку Н.М. від 09.09.2016 р., ОСОБА_3 прийняв спадщину після смерті ОСОБА_4 , яка складається з будинку АДРЕСА_1 , відповідно до п.3 ст. 1268 ЦК України. (а.с.55)

Відповідно до Технічного паспорту спірний будинок має загальну площу 88,8 кв.м., жила площа 39,9 кв.м., складається з трьох ізольованих кімнат, кімната № 3 площею 11,1 кв.м., кімната №4 площею 7,8 кв.м., кімната №5 площею 21,0 кв.м., має передпокій, кухню, коридор, веранду. Отже, на кожного співвласника спірного будинку припадає по 19,95 кв.м. жилої площі.

У позасудовому порядку сторони не дійшли згоди щодо встановлення порядку користування спірним будинком.

Сторони мають право на користування будинком відповідно до своїх часток, однак між сторонами виникають конфлікти, сварки та непорозуміння з приводу користування будинком.

Відповідно до ст.47 Конституції України, ч.3 ст.9 Житлового кодексу України кожен громадянин має право на житло та ніхто не може бути обмежений у праві користування жилим приміщенням.

Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь - які дії, які не суперечать закону. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.

Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно ст. 155 Житлового кодексу УРСР жилі будинки (квартири), що є у приватній власності громадян, не може бути в них вилучено, власника не може бути позбавлено права користування жилим будинком (квартирою), крім випадків, установлених законодавством.

Відповідно до ч.1 ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

Відповідно до ч.ч. 2,3 ст. 358 ЦК України співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

У постанові Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995р. "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" зазначено, що у випадку неможливості виділити сторонам у натурі ізольовані жилі та інші приміщення з самостійними виходами, може бути встановлений порядок користування приміщеннями квартири.

З огляду на викладене, суд вважає, що для усунення спорів та конфліктів між співвласниками будинку можна встановити порядок користування спільною частковою власністю.

Враховуючи, наявність спірних відносин між сторонами щодо користування будинком, а також те, що кімната, площею 21,0 кв.м., є ізольованою, суд вважає можливим виділити позивачці у користування вказану кімнату.

При цьому право власності відповідача не порушується, так як вищезазначена кімната не виділяється позивачці у власність і даним рішенням не проводиться поділ спірного будинку між співвласниками у натурі.

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Будь-яких заперечень по суті позовних вимог Відповідачем суду не надано.

Виходячи з наведеного, враховуючи ту обставину, що питання про встановлення порядку користування жилим приміщенням мирним шляхом сторонами не вирішено, між сторонами існують спірні відносини, суд дійшов висновку, що встановлення порядку користування будинком не порушує права власності кожного з власників, так як вищезазначені кімнати не виділяються позивачу у власність і даним рішенням не проводиться поділ спірного будинку між співвласниками у натурі, та є єдиним вирішенням виниклої між сторонами конфліктної ситуації, встановлення порядку, при якому позивачу у користування буде виділено кімнату площею 21,0 кв.м., а ОСОБА_3 кімнату площею 11,1 кв.м., та кімнату площею 7,8 кв.м., не буде порушувати та обмежувати прав відповідача і не погіршить умови проживання в спірному будинку, у зв`язку із чим позовні вимоги є обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснити відповідно до ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 77-83, 89, 95, 141, 259, 263-265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, ст. ст. 316,319,321,358 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування житловим будинком - задовольнити.

Визначити порядок користування будинком АДРЕСА_1 , виділивши в користування ОСОБА_2 кімнату площею 21,0 кв.м., а ОСОБА_3 кімнату площею 11,1 кв.м., та кімнату площею 7,8 кв.м., залишивши у спільному користуванні приміщення передпокою, кухні, коридору, веранди.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА