Справа № 496/3874/15-ц
Провадження № 2/496/588/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2020 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області в складі:

Головуючого судді - Дранікова С.М.

при секретарі Желяпової О.Ф.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про повернення заяви про зміну предмету спору по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом передачі у власність, -

ВСТАНОВИВ:

10.07.2019 року представник позивача звернувся до суду з заявою про зміну предмета спору.

Ухвалою суду від 16.01.2020 року вказану заяву було залишено без руху та надано час для усунення недоліків. Копія ухвали була направлена позивачу.

Відповідно до поштового повідомлення копію ухвали позивачем було отримано 25.01.2020 року.

06.02.2020 року до суду від представника позивача надійшла заява на виконання ухвали суду про залишення без руху, в якій він зазначає, що заявою про зміну предмета позову ПАТ «Дельта Банк» не збільшив позовних вимог та не пред`явив нових вимог, а лише уточнив валюту суми заборгованості відповідно до умов кредитного договору, при цьому сам розмір заборгованості, як на момент пред`явлення позову, так і на момент уточнення не змінився, а також змінив спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки, при цьому сама вимога «звернення стягнення на предмет іпотеки» залишилася не змінна, тому ПАТ «Дельта Банк» вважає, що не повинен сплачувати судовий збір, який визначений судом в ухвалі від 16.01.2020 року, відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір».

07.09.2020 року представником відповідача надано до суду доводи, в яких він просить повернути ПАТ «Дельта Банк» позовну заяву у відповідності до ч.3 ст. 185 ЦПК України у зв`язку з несплатною позивачем судового збору, посилаючись на те, що у якості обґрунтування своїх позовних вимог позивач у заяві про зміну предмета спору від 10.07.2020 року вказує на нові підстави позову, а саме, на ст. 39 ЗУ «Про іпотеку» щодо реалізації предмета іпотеки за рішенням суду, тобто вирішення питання у судовому порядку, що є свідченням того, що саме позивач повністю здійснив заміну підстав свого позову з способу захисту задоволення забезпечених іпотекою вимог кредитора шляхом звернення на предмет іпотеки з позасудового на судовий.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, надавши до суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач та його представник до суду не з`явились, надали заяву, в якій просили провести судове засідання, яке призначене на 10.09.2020 року за їх відсутності.

Третя особа ОСОБА_3 до суду не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином.

Станом на 10.09.2020 року ухвалу суду про усунення недоліків, а саме: сплатити судовий збір у розмірі 17921,49 грн не виконано. Суд не бере до уваги пояснення позивача стосовно відсутності необхідності сплати судового збору, оскільки статтею 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про стягнення аліментів - сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців; у позовах про строкові платежі і видачі - сукупністю всіх платежів або видач, але не більше ніж за три роки; у позовах про безстрокові або довічні платежі і видачі - сукупністю платежів або видач за три роки; у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач - сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік; у позовах про припинення платежів або видач - сукупністю платежів або видач, що залишилися, але не більше ніж за один рік; у позовах про розірвання договору найму (оренди) або договору найму (оренди) житла - сукупністю платежів за користування майном або житлом протягом строку, що залишається до кінця дії договору, але не більше ніж за три роки; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

У правовому висновку Великої Палати Верховного Суду щодо сплати судового збору за подання позовної заяви про звернення стягнення на майно, який викладено у постанові по справі 907/9/17 від 26.02.2019 року зазначено, що наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову. Зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Таким чином, враховуючи, що позивачем та його представником у встановлений судом строк не усунуті недоліки, то відповідно до ст. 185 ЦПК України заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. ч.3 ст.185, 259-260 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» про зміну предмета спору по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом передачі у власність вважати неподаною та повернути позивачу з усіма доданими до неї документами.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Біляївський районний суд Одеської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали.

Суддя С.М. Драніков