Справа № 569/307/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2020 року м.Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області в складі:

головуючого судді Гордійчук І.О.,

секретар судового засідання Михайленко О.С.

за участю представника відповідача ОСОБА_1

представника третьої особи Якимчук О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Рівне цивільну справу за позовом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України до ОСОБА_2 , третя особа Національний природний парк «Дермансько-Острозький» про відшкодування завданої шкоди,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Рівненського міського суду Рівненської області знаходиться цивільна справа за позовом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України до ОСОБА_2 , третя особа Національний природний парк «Дермансько-Острозький» про відшкодування завданої шкоди.

Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 22.01.2019 року відкрито провадження у даній справі та постановлено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 13.02.2019 року постановлено перейти від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду за правилами загального позовного провадження по даній цивільній справі, призначено підготовче засідання.

В судове засідання представник позивача не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся належним чином.

Представник відповідача в судовому засіданні у вирішенні питання щодо закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, вважає що даний спір не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства та не заперечує щодо закриття провадження у справі.

Представник третьої особи заперечував щодо закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, вважає що даний спір підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно ч. 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно із п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Згідно ч. 2 ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах.

Частиною 2 ст. 19 КАС України визначено, що юрисдикція адміністративних судів не поширюється на справи: 1) що віднесені до юрисдикції Конституційного Суду України; 2) що мають вирішуватися в порядку кримінального судочинства; 3) про накладення адміністративних стягнень, крім випадків, визначених цим Кодексом; 4) щодо відносин, які відповідно до закону, статуту (положення) громадського об`єднання, саморегулівної організації віднесені до його (її) внутрішньої діяльності або виключної компетенції, крім справ у спорах, визначених пунктами 9, 10 частини першої цієї статті.

Вбачається, що пунктами 47-50 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.12.2018 р. у справі № 818/1688/16 визначено наступне.

З метою встановлення чіткого критерію визначення юрисдикції спорів щодо відшкодування шкоди/стягнення збитків, завданих особою, яка перебуває або перебувала на посадах, віднесених до державної або публічної служби, за позовом суб`єкта владних повноважень, Велика Палата Верховного Суду відступає від висновків, викладених у постановах від 10 квітня 2018 року у справі № 533/934/15-ц, від 20 червня 2018 року у справі № 815/5027/15, від 03 жовтня 2018 року у справі № 755/2258/17, виходячи з таких міркувань.

У випадку зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної/публічної служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків, перед судом обов`язково постане питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди/збитків, а й оцінки правомірності дій такої особи.

Водночас у рамках цивільного процесу суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності службовця або посадовця, оскільки така можливість передбачена лише в адміністративному процесі в силу приписів статті 19 КАС, якою охоплюється питання прийняття на публічну службу, її проходження та звільнення.

Указані спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Як убачається з матеріалів справи, позивач Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України як суб`єкт владних повноважень, звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , як особи, яка перебувала на посаді в.о. директора Національний природний парк «Дермансько-Острозький» про відшкодування завданої шкоди, завданих внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків, суд вважає, що вказаний спір підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства, що виключає можливість його розгляду у порядку цивільного судочинства.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відтак у відповідності до вимог п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України провадження по даній цивільній справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 255, 260 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Закрити провадження у справі за позовом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України до ОСОБА_2 , третя особа Національний природний парк «Дермансько-Острозький» про відшкодування завданої шкоди.

Роз"яснити позивачеві, що справу належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Рівненського апеляційного суду або через Рівненський міський суд Рівненської області протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено 23 вересня 2020 року.

Суддя І.О. Гордійчук