Справа № 263/9848/20
Провадження № 2/263/2227/2020
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13 серпня 2020 року м. Маріуполь

Суддя Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області Кулик С.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Управління міського майна департаменту по роботі з активами Маріупольської міської ради про визнання відмови у приватизації квартири незаконною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Управління міського майна департаменту по роботі з активами Маріупольської міської ради про визнання відмови у приватизації квартири незаконною та зобов`язання вчинити певні дії.

В позовній заяві мається клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, яке мотивовано тим, що відповідачем порушуються права позивача, у зв`язку із чим позивач опинилась у скрутному становищі.

Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов, встановлених зазначеною статтею.

Тобто, підставою для звільнення від сплати судового збору, серед іншого, є скрутний майновий стан сторони.

Згідно з п. 20 Постанови Пленуму ВСУ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивач у позовній заяві зазначає, що дії відповідача, які вона оскаржує, ставить її у скрутне становище. Разом з цим, позивачем жодним чином не обґрунтовано, яким саме чином дії відповідача ставлять її скрутне матеріальне становище, та до суду не надано будь-яких доказів на підтвердження такого становища позивача.

У зв`язку із цим суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на 1 січня 2020 року встановлено у розмірі 2102 грн.

Згідно до пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу необхідно надати квитанцію про сплату судового збору у розмірі 840,80 грн. за подання позову.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України, протягом 5 днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч.2 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу час для усунення вищенаведених недоліків.

На підставі ст. 4, 8 Закону України «Про судовий збір», керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору, відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління міського майна департаменту по роботі з активами Маріупольської міської ради про визнання відмови у приватизації квартири незаконною та зобов`язання вчинити певні дії, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків до 24 серпня 2020 року, але не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що в разі невиконання вказівок суду у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута їй.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: https://gvt.dn.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя С.В.Кулик