Справа № 524/3275/20
Провадження №2/524/1814/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.09.2020 року Автозаводський районний суд м. Кременчука у складі:

головуючого судді Предоляк О.С.

при секретарі судового засідання Яковлєвій К.В.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кременчуці в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Кременчуцької міської ради Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кременчуцької міської ради Полтавської області. з вимогою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позову зазначає, що приблизно ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина у вигляді належної йому 1/7 частки квартири АДРЕСА_1 .

13.10.2009 подав заяву про прийняття спадщину та 14.10.2009 року Першою Кременчуцькою державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу №993/2009

Державний нотаріус Першої кременчуцької державної нотаріальної контори Ющенко В.М. відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , вказавши, що строк прийняття спадщини ним пропущено. Роз`яснено можливість звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, про що складено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 25.05.2020 р. №715/02-31.

Просить суд визначити додатковий строк для прийняття спадщини за законом, що залишилася після смерті спадкодавця - ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 - три місяці з дня набрання рішенням суду по даній справі законної сили.

Представником позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 подано письмову заяву, в якій просить справу розглянути без її участі та без участі позивача. Позовні вимоги підтримує, просить задовольнити.

Представник відповідача - Кременчуцької міської ради Полтавської області. у судове засідання не з`явився, про дату і час судового засідання повідомлений належним чином. Відзив на позов не подано.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть, виданого 05.05.2009 року Центральним відділом реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького міського управління юстиції Полтавської області, актовий запис № 1090, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 .

З повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть постає, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис за №3 від 05.05.2020 року.

Державний нотаріус Першої кременчуцької державної нотаріальної контори Ющенко В.М. відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , вказавши, що строк прийняття спадщини ним пропущено. Роз`яснено можливість звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, про що складено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 25.05.2020 р. №715/02-31.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:

1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;

2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Перевіривши матеріали спадкової справи № 993/2009, заведеної після смерті ОСОБА_2 встановлено, що спадкова справа, зареєстрована 14.10.2009 року на підставі заяви позивача по справі ОСОБА_1 поданої 13.10.2009

Інших спадкоємців, які прийняли б спадщину та могли б надати згоду на прийняття спадщини ОСОБА_1 не встановлено.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 з 13.01.2001 року зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_2 , спадкодавець ОСОБА_4 є співвласником вказаної нерухомості, останнє відоме його місце реєстрації у АДРЕСА_3 , знятий з реєстрації у 2001 році, з відміткою вибув у м Київ. В інформаційній системі «Реєстр територіальної громади м Києва» станом на 12.08.2020 дані про ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та відомості про реєстрацію місця проживання у м Києві відсутні.

Частиною 3 статті 1272 Цивільного кодексу України передбачено, що за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску. Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України можуть бути застосовані, якщо, по-перше, у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; по-друге, ці обставини можливо визнати поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Суд бере до уваги, причини смерті ОСОБА_4 , встановлена дата смерті судовим експертом орієнтовна, те, що свідоцтво про смерть син отримав 29.05.2009 року, звернувся до нотаріуса із заявою 13.10.2009, що спадщина після померлого на даний час залишилась відкритою та ніким не прийнята, заяв про відмову від спадщини позивач не подавав, а факт пропуску строку для прийняття спадщини на три дні не є підставою для усунення від спадкування. Крім того, з аналізу приведених вище норм Цивільного законодавства України необхідно прийти до висновку, що, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право для звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши в силу положень статей 76 - 80 Цивільного процесуального кодексу України надані докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що оскільки позивач в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, порушення позивачем строку звернення до нотаріальної контори не дотриманий з поважної причини, відповідач проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 не заперечує, тому наявні усі підстави для задоволення позову у повному обсязі та визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом тривалістю у три місяці з дня набрання даним рішенням законної сили.

Питання щодо судових витрат, суд вирішує відповідно до положень статті 141 Цивільного процесуального кодексу України з урахуванням положень частин 1 та 3 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України за якими суд розглядає справу не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог; при цьому, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Оскільки питання відшкодування судових витрат під час звернення до суду не порушувалось, процесуальне рішення з вказаного питання судом не приймається.

На підставі викладеного, керуючись ст. 4,12, 13, 81, 259, 263-265 ЦПК України, ст..1268 , 1272 ЦК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Кременчуцької міської ради Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк для прийняття спадщини за законом, що залишилася після смерті спадкодавця - ОСОБА_2 - протягом 3 (трьох) місяців здня набрання рішенням суду по даній справі законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.С. Предоляк