30.09.2020 Справа № 756/9083/20
Справа № 756/9083/20
Провадження № 2-з/756/275/20
У Х В А Л А

30 вересня 2020 року Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Жука М.В.,

при секретарі Шершньові В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києва заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про вжиття заходів забезпечення позову,

в с т а н о в и в:

У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном.

29.09.2020 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подано заяву про вжиття заходів забезпечення позовом шляхом накладення арешту на нерухоме майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , посилаючись на те, що ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 06.08.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання, проте у заявників у зв`язку із зміною обставин, виникла необхідність змінити предмет і підстави позову та уточнення позовних вимог до закінчення підготовчого судового засідання. В новій редакції позовної заяви, окрім раніше заявлених позовних вимог, просили також визнати недійсним договір купівлі-продажу спірної квартири, посвідчений приватним нотаріусом КМНО Онищенко М.О., номер в реєстрі 484 та визнати недійсною довіреність, посвідчену 10.07.2020 року, номер в реєстрі 4569, приватним нотаріусом КМНО Некриловим К.Ю., за умовами якої ОСОБА_1 уповноважив ОСОБА_4 діяти від його імені та в його інтересах.

В обґрунтування заяви зазначають про те, що оскільки на теперішній час спірна квартира належить ОСОБА_3 на праві власності згідно підробленого договору купівлі-продажу квартири від 14.07.2020 року і він вправі розпорядитися нею на власний розсуд, тому в разі незабезпечення їх позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 ускладнить або навіть зробить неможливим виконання рішення суду в разі задоволення їх позову в майбутньому.

Вивчивши підстави порушеної заяви, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України передбачено, що позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Згідно із ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

З огляду на зазначене, в судове засідання для вирішення питання забезпечення позову сторони не викликались.

Як роз`яснено у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони здійснювати певні дії.

Проте заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про забезпечення позову є необґрунтованою, оскільки всупереч вищевикладеним правилам процесуального закону не містить належного обґрунтування припущення того, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду у цій справі у випадку задоволення позову.

Окрім того, обраний позивачами вид забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно відповідача не відповідає змісту їх позовних вимог, що унеможливлює його застосування.

За таких обставин, заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про забезпечення позову задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 153, 260, 353, 354 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про вжиття заходів забезпечення позову - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя