Суддя Ізмайлов І. К.
Справа № 644/4573/19
Провадження № 2/644/482/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2020 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді- Ізмайлова І.К.,

за участю секретаря Лазарєвої М.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 644/4573/19 за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа Четверта Харківська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

У червні 2019 року позивач звернувся до суду зі вказаним позовом.

В обгрунтування позовних вимог посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла рідна тітка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка постійно проживала в квартирі АДРЕСА_1 та володіла нею на праві власності.

За життя 03 серпня 2018 року ОСОБА_2 склала заповіт на все належне їй майно на його ім`я.

В період часу з 29 по 31 травня 2019 року він з`являвся до Четвертої Харківської державної нотаріальної контори, з приводу подачі заяви про прийняття спадщини, однак в зв`язку з графіком роботи контори не зміг подати відповідну заяву.

03 червня 2019 року він звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Іванової О.С., яка його повідомила про пропуск строку для прийняття спадщини на два тижні.

Зазначив, що встановлений законом строк на прийняття спадщини після смерті своєї тітки ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , ним пропущений в зв`язку з проживанням в АДРЕСА_2 , де він працював, а про смерть ОСОБА_2 дізнався лише 25 травня 2019 року, завітавши до своєї матері, ОСОБА_3 , яка проживає без реєстрації в квартирі тітки.

В суді позивач пояснив, що з кінця вересня 2018 року до 20 травня 2019 року орендував житло в АДРЕСА_2 . Зі своєю матір`ю спілкувався по телефону, але про смерть тітки вона йому не повідомляла. ОСОБА_4 з тіткою проживали разом близько десяти років після смерті батька. Зазначив, що навідував їх два-три рази в неділю, якщо не був у відрядженні. До нотаріуса звернувся одразу як тільки стало відомо про смерть.

Вважає, що строк на прийняття спадщини пропущений з поважних причин, в зв`язку з чим, просить визначити додатковий строк тривалістю один місяць для подання заяви про прийняття спадщини.

Представник відповідача Харківської міської ради в своєму відзиві позов не визнав та зазначив, що позивач мав звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини до 19.05.2019 року, оскільки право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, проте, ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса лише 03.06.2019 року.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі.

12 липня 2019 року ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду відкрито провадження у вказаній справі. Розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження.

Згідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судом встановлено, що 03 серпня 2018 року ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 склала заповіт на все належне їй майно, який посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Івановою О.С. за реєстром № 1252. ( а. с. 13)

Відповідно до копії договору оренди житлового приміщення від 18.09.2018 року ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 повідомила, що мешкала по сусідству з ОСОБА_2 в квартирі АДРЕСА_3 , знайома з позивачем, який навідував свою матір, яка проживає за цією ж адресою на п`ятому поверсі на початку вересня 2018 року, у 2019 році вона бачила ОСОБА_1 приблизно у травні. Поховання ОСОБА_2 відбулося в листопаді 2018 року, ОСОБА_1 на похованні не бачила, а до смерті, ОСОБА_2 бачила ОСОБА_1 , який відвідував тітку та матір приблизно один раз на місяць.

З наведеного суд робить висновок про те, що на час відкриття спадщини спадкодавець не мешкав разом із спадкоємцем.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємці, які постійно проживали разом зі спадкодавцем, вважаються такими, що спадщину прийняли фактично.

Виходячи зі змісту положень ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який має намір прийняти спадщину та на момент відкриття спадщини не мешкав постійно разом зі спадкодавцем повинен подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини.

За інформацією приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Іванової О.С., викладеною в листі № 178/01-16 вбачається, що після ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 спадкова справа не заводилась та за даними інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова разом із померлою на день її смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований (а.с. 19).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Позивач ОСОБА_1 на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем ОСОБА_2 та не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у встановлений шестимісячний строк.

В обґрунтування поважності причин пропуску встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач зазначає, що він не проживав з ОСОБА_2 на час відкриття спадщини, не був з нею зареєстрований за однією адресою. Коли вона померла, його ніхто не повідомив про цей факт. Фізично він не мав змоги отримати інформацію про смерть з інших джерел та в належні строки подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 24 своєї постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви, а також ці обставини визнані судом поважними. (постанова Верховного Суду України від 26 вересня 2012 р. у справі № 6-85цс12).

Отже, позивач ОСОБА_1 , який не був зареєстрований разом зі спадкодавцем, а також той факт, що впродовж встановленого законодавством шестимісячного строку він постійно проживав в Київській області, а про смерть ОСОБА_2 дізнався лише 25.05.2019 року, завітавши до своєї матері, ОСОБА_3 , тому не міг бути обізнаним про смерть ОСОБА_2 .

Також суд, ухвалюючи рішення ураховує, що норма права, що міститься у статті 63 Закону України «Про нотаріат», покладає на нотаріуса або в сільських населених пунктах - посадову особу органу місцевого самоврядування, уповноважену на вчинення нотаріальних дій, зобов`язання, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, а також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно вимог ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оцінюючи фактичні обставини справи та надані докази у їх сукупності, суд вважає доведеним той факт, що позивач не був обізнаним про смерть ОСОБА_2 протягом більш ніж шести місяців після її настання, отже й про відкриття спадщини та початок перебігу передбаченого законом строку для її прийняття, що, безсумнівно, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, таким чином, позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.10,12,95,147, 258-259,263-265,280, 354 ЦПК України, п. 9 ч. 1, п. п. 15.5 ст.15розділуХІІІПерехідних положень ЦПК України,ст.ст.1268,1270,1272,1261 ЦК України, суд -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

ОСОБА_1 визначити додатковий строк для прийняття спадщини після смерті тітки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Харкові, терміном в 1 (один) місяць з дня набрання даним рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до апеляційного суду Харківської області. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається відповідно до п.15.5 розділу VІІІ перехідних положень ЦПК України: апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повне судове рішення буде складено протягом десяти днів.

Позивач ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_4 .

Відповідач Харківська міська рада, , адреса: м. Харків, м-н Конституції б. 7.

Третя особа: Четверта Харківська державна нотаріальна контора, , адреса: м. Харків, вул. Бібліка б. 57.

Суддя - І.К. Ізмайлов