КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

22 вересня 2020 року м. Київ

Унікальний номер справи 368/80/19

Київський апеляційний суд у складі судді Шахової О.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Мережко М.В. та заявлений відвід складу колегії суддів,

у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 6 березня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення від права на спадкування,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Київського апеляційного суду перебуває вказана цивільна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 6 березня 2020 року.

Протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями щодо розгляду зазначеної апеляційної скарги визначено суддю-доповідача Савченко С.І., судді, які входять до складу колегії: головуючий суддя - Савченко С.І., судді - Верланов С.М., Мережко М.В.

15.06.2020 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 6 березня 2020 рокувідкрито апеляційне провадження, а 19.08.2020 апеляційну скаргу призначено до розгляду.

3 вересня 2020 року ОСОБА_1 до суду апеляційної інстанції подано заяву про відвід судді Мережко М.В. з підстав зацікавленості судді у розгляді вказаної справи ймовірно на користь його брата - відповідача у справі, оскільки 12.03.2018 суддею розглянуто справу з таким же предметом спору і з тими ж учасниками.

Сумнів у безсторонності судді Мережко М.В., на думку ОСОБА_1 , також полягає в тому, що у іншій справі за позовом його брата проводився неодноразовий автоматизований розподіл цивільної справи. А тому вважає, що суддя Мережко М.В., якій вчетверте розподілено справу не може забезпечити достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу своєї безсторонності, а також ухвалити законне, обґрунтоване та справедливе рішення.

17 вересня 2020 року ОСОБА_1 подано повторну заяву про відвід судді Мережко М.В., а також заявлено відвід всій колегії суддів у вказаній справі, оскільки заява про відвід судді Мережко М.В. від 03.09.2020 станом на 17.09.2020 не розглянута, що є порушенням норм ч. 7 ст. 40 ЦПК України. Вважає, що відсутність процесуального рішення по його заяві про відвід судді Мережко М.В. носить змовний характер, а тому склад суду є упередженим у розгляді справи за його позовом.

21 вересня 2020 року ухвалою Київського апеляційного суду в складі колегії суддів: головуючого судді - Савченко С.І., суддів - Верланова С.М., Мережко М.В. визнано необґрунтованим заявлений позивачем ОСОБА_1 відвід судді Мережко М.В. та складу колегії суддів. Справу передано на автоматизований розподіл для визначення іншого судді, в порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України, який вирішить питання про відвід судді та складу колегії суддів.

Згідно протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями від 21 вересня 2020 року для розгляду питання про відвід визначено суддю Шахову О.В. Матеріали справи передані судді Шаховій О.В. 21.09.2020.

Дослідивши матеріали справи та, враховуючи доводи заяв про відвід судді Мережко В.М. та колегії суддів, приходжу до висновку про відмову у задоволенні заяв, враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід колегії суддів без повідомлення учасників справи.

Частиною 7 ст. 40 ЦПК України передбачено, зокрема, що вирішення питання про відвід суддею, що не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі.

Статтею 36 ЦПК України передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

За положеннями ч. 2 ст. 36 ЦПК України, суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

ОСОБА_1 мотивує відвід наявністю у нього сумнівів в об`єктивності та неупередженості судді Мережко М.В., оскільки вона приймала участь як суддя-доповідач при розгляді справи № 368/1473/17 за його участю.

Предметом спору у вказаній справі є вимоги ОСОБА_1 про усунення його брата ОСОБА_2 від права на спадкування, що не тотожно предмету спору у справі № 368/1473/17, в якій ОСОБА_2 заявлено вимогу про визнання права власності на частину житлового будинку (т.1 ас. 22-26, т.2 ас.34-39).

У справі № 368/1473/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на частину житлового будинку суддя ОСОБА_3 не приймала участі у розгляді по суті. 12 березня 2018 року ОСОБА_3 у якості судді-доповідача у складі колегії суддів розглядала апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу судді Кагарлицького районного суду Київської області від 27 листопада 2017 року про відкриття провадження з підстав порушення судом правил підсудності. За наслідками перегляду апеляційна скарга залишена без задоволення, а ухвала без змін з огляду на те, що позов пред`явлений за місцезнаходженням нерухомого майна, що відповідає приписам ст. 114 ЦПК України (в редакції на час прийняття ухвали).

Є безпідставним також посилання позивача на те, що протоколами автоматизованого розподілу судової справи суддя ОСОБА_4 тричі визначалася як головуючий суддя в іншій справі. Не може визнаватися упередженим ставлення суду до будь кого із учасників процесу і ухвалене судом рішення, яке не задовольняє ту чи іншу сторону справи,оскільки ці доводи не є підставами для задоволення заяви про відвід, передбаченими ст.ст. 36, 37 ЦПК України та не можуть свідчити про упередженість чи необ`єктивність судді.

Що стосується заявленого ОСОБА_1 відводу складу колегії суддів з підстав порушення строку розгляду заяви про відвід, то вони є також необґрунтованим, а мотиви заявленого відводу не дають підстав вважати про необ`єктивність та упередженість складу суду, оскільки суддя Мережко М.В. перебувала у черговій щорічній відпустці до 18 вересня 2020 року включно і вирішити вказане питання в строк, передбачений ст. 40 ЦПК України не вбачалося можливим.

Конвенцією про захист прав і основних свобод людини передбачено, що кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом упродовж розумного строку, встановленого законом (п.1 ст.6 Конвенції).

Наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. Об`єктивний критерій безсторонності означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Правосуддя повинно не тільки чинитись, повинно бути також видно, що воно чиниться. Важливим питанням є довіра, яку суду повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві. (Рішення ЄСПЛ від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України»)

Кожний суддя, стосовно якого існують будь-які сумніви щодо недостатньої неупередженості, повинен відмовитись від розгляду справи. (Рішення ЄСПЛ у справі «Мікалефф проти Мальти»)

Таким чином, доводи заяв про відвід судді Мережко В.М. та складу суду, на які посилається позивач, не дають підстав уважати про наявність обставин, які б поставили під сумнів неупередженість та або об`єктивність судді Мережко М.В. та колегії суддів в складі Савченка С.І., Верланова С.М., Мережко М.В. під час розгляду справи. Наявність передбачених ст.ст. 36, 37 ЦПК України підстав для відводу судді та складу суду заявником не підтверджена, а його заяви про відвід фактично ґрунтуються на припущеннях.

З урахуванням викладеного, доходжу висновку про відмову у задоволенні заяв про відвід.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 40, 258, 260, 261 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

ЗаявуОСОБА_1 про відвід судді Мережко М.В. та про відвід складу суду - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.В.Шахова