У Х В А Л А

Іменем України

14 вересня 2020 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Панченко О.М.

за участі секретаря судового засідання - Тимошенко К.

представника заявника - адвоката Павлова І.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву подану представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Павловим І.Г. про перегляд заочного рішення суду від 06 травня 2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики, -

ВСТАНОВИВ:

07.10.2019 року ОСОБА_2 звернулася до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.10.2019 року головуючим суддею по розгляду даної справи визначено суддю Панченко О.М. (а.с. 15).

Ухвалою суду від 15.10.2019 року було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі (а.с. 17).

Протокольною ухвалою суду від 03.12.2019 року підготовче провадження у справі було закрито та призначено слухання справи до судового розгляду по суті (а.с. 22).

Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 06.05.2020 року ухваленому в цивільній справі за вищезазначеним позовом, позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суму боргу у розмірі 11 000 доларів США, що є еквівалентним 273 375 грн. 30 коп., 3% річних в розмірі 6 763 грн. 06 коп., судові витрати по справі у вигляді судового збору в розмірі 3021 грн. 67 коп., витрати на правничу допомогу адвоката в розмірі 12 500.00 грн., а всього 295 659 грн. 73 коп. (а.с. 51-55).

Від представника відповідача у справі ОСОБА_1 - адвоката Павлова І.Г. 13.07.2020 року до суду надійшла письмова заява про перегляд заочного рішення суду від 06.05.2020 року, посилаючись на те, що відповідач не був повідомлений належним чином про час та місце судового засідання. Прийняте судом заочне рішення не направлялось відповідачу, а адвокат відповідача ознайомився з матеріалами справи лише 17.06.2020 року, про що свідчить заява останнього на ознайомлення з матеріалами справи та цього ж дня представник відповідача дізнався про існування оскаржуваного заочного рішення. Крім того, вказує, що відповідач заперечує проти боргу у сумі 12 000 доларів США, оскільки фактично позивач передав відповідачу грошові кошти у сумі 1000 доларів США, які були повернуті позивачу у листопаді 2011 року, про що свідчить розписка позивача, яка міститься в матеріалах справи, а тому заочне рішення суду підлягає скасуванню.

В заяві про перегляд заочного рішення, представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Павлов І.Г. просив суд про поновлення процесуального строку для подання заяви про перегляд заочного рішення, оскільки вказаний строк було пропущено з поважної причини, в зв`язку з тим, що відповідачу стало відомо про оскаржуване судове рішення лише 17.06.2020 року, під час ознайомлення в приміщенні суду з матеріалами справи.

Ухвалою суду від 24.07.2020 року заяву відповідача ОСОБА_1 , подану його представником - адвокатом Павловим І.Г. про перегляд заочного рішення від 06.05.2020 року залишено без руху з наданням терміну для усунення недоліків.

21.08.2020 року до канцелярії суду надійшла заява адвоката Павлова І.Г., з додатками, подана на виконання вимог ухвали суду від 24.07.2020 року. Дана заява була отримана суддею 07.09.2020 року.

У судовому засіданні представник відповідача підтримав заяву про перегляд заочного рішення, з підстав викладених в даній заяві, та просив суд про її задоволення.

Позивач у судове засідання не з`явилася, про причини неявки суду не відомі, про день, час та місце розгляду заяви повідомлялася судом належним чином.

Розглянувши матеріали заяви, заслухавши пояснення представника відповідача, суд дійшов до наступного висновку.

Згідно п.2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного провадження.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто, для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно трьох наведених умов.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач ОСОБА_1 судом повідомлявся про дату, час і місце судового розгляду за адресою місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку, що підтверджується судовими повітками (а.с. 19, 24, 40, 47) та зворотним рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 21), а також конвертами, що направлялися на ім`я відповідача ОСОБА_1 , що повернулися до суду із відміткою: «адресат відсутній» (а.с. 25, 41).

Разом з тим, в матеріалах справи міститься письмова заява представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Павлова І.Г. від 04.02.2020 року про перенесення розгляду справи (а.с. 26), у зв`язку з чим судове засідання, призначене судом на 05.02.2020 року на 15 год. 30 хв. було відкладено та клопотання від 27.03.2020 року адвоката Павлова І.Г. про відкладення розгляду справи (а.с. 43), через що, судом було відкладено слухання справи, призначеної до розгляду на 30.03.2020 року на 10 год. 00 хв.

Вказані обставини свідчать про обізнаність відповідача про розгляд в Деснянському районному суді м. Києва цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до нього про стягнення коштів, а також належного повідомлення відповідача про день, час та місце розгляду справи.

Крім того, законодавцем визначено, що для скасування заочного рішення необхідно встановити не лише поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, що його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності двох умов можна вважати, що наявні підстави для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду у загальному порядку.

Однак, заявник (його представник) не надали суду докази на які вони посилаються в своїй заяві, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З тексту заяву про перегляд заочного рішення вбачається, що відповідач не погоджується з розміром боргу, який стягнуто з нього за рішенням суду від 06.05.2020 року, оскільки ним було повернуто позивачу 1000 доларів США.

В матеріалах справи наявна заява представника позивача - адвоката Басараб Н.В. про зменшення позовних вимог, з якої дійсно вбачається, що відповідач ОСОБА_1 26.11.2019 року повернув позивачу ОСОБА_2 частину грошових коштів у розмірі 1000 доларів США, а тому, з урахуванням даної обставини, стороною позивача й було подано до суду відповідну заяву про зменшення позовних вимог (а.с. 28-36).

Разом з тим, твердження представника відповідача - адвоката Павлова І.Г. щодо не направлення судом тексту заочного рішення суду від 06.05.2020 року відповідачу ОСОБА_1 не відповідає дійсності, оскільки відповідно до матеріалів цивільної справи № 754/14595/19, 15.05.2020 року супровідним листом суду було направлено на адресу відповідача ОСОБА_1 копію заочного рішення суду (а.с.57).

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Окрім цього, у відповідності до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що права особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Отже, з матеріалів справи вбачається, що відповідачу було відомо про наявність в провадженні Деснянського районного суду м. Києва позовної заяви про стягнення з нього заборгованості, в своїй заяві відповідачем не було наведено переконливих аргументів, які б слугували підставами для скасування заочного рішення суду, тому суд вважає, що немає підстав для перегляду заочного рішення суду, заява відповідача є безпідставною, оскільки відповідачем не надано суду доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи. При постановленні заочного рішення судом було всебічно досліджено та проаналізовано обставини справи в їх сукупності.

На підставі наведеного, суд приходить до висновку, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 260, 261, 287, 288, 353, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву подану представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Павловим І.Г. про перегляд заочного рішення суду від 06 травня 2020 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики, - залишити без задоволення.

Роз`яснити представнику заявника, що заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М. Панченко