справа № 462/2744/20
УХВАЛА

29 липня 2020 року Суддя Залізничного районного суду м.Львова Палюх Н.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу,

встановив:

28.07.2020 до Залізничного районного суду м. Львова Крамар О.М. звернулась із заявою про скасування судового наказу №462/2744/20 від 11.06.2020.

Згідно з ч. 3 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Проте, в супереч пунктів 2, 3, 5 ст. 170 ЦПК України заява не містить даних щодо:

- повне найменування юридичної особи заявника (стягувача);

- місцезнаходження юридичної особи заявника (стягувача);

- місце проживання фізичної особи боржника;

- ідентифікаційний код юридичної особи заявника (стягувача) в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій та реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи - боржника, а в разі його відсутності номер і серію паспорта боржника для фізичних осіб - громадян України;

- зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Крім цього, відповідно до п.1 ч.5 ст.170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Підпунктом 4.2 п.4 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду заяви про скасування судового наказу сплачується судовий збір у розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, ОСОБА_1 за подання заяви про скасування судового наказу сплатити судовий збір за в передбаченому законодавством розмірі.

Без усунення зазначених недоліків заява не може бути прийнята до провадження суду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані висновки не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

Враховуючи викладене, залишення даної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що заява не відповідає вимогам ст. 170 ЦПК України, то таку слід залишити без руху і надати ОСОБА_1 строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали, для усунення вказаних недоліків заяви.

Керуючись статтями 170, 185, 258, 260 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позову без руху.

Роз`яснити, якщо заявниця відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає зазначені вище вимоги, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо заявниця не усуне недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя: