Справа № 635/4672/20
Провадження по справі № 2-з/635/10/2020
У Х В А Л А

04 серпня 2020 року смт.Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі судді Савченка Д.М., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 адвоката Синєпольської О.В. про забезпечення позову до подання позовної заяви,-

В С Т А Н О В И В :

Представник ОСОБА_1 адвокат Синєпольська О.В. звернулась до суду з заявою, в якій просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладання арешту на житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ід.код НОМЕР_1 , оскільки невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення

В обґрунтування заяви зазначає, що позивач має намір звернутись до Харківського районного суду Харківської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку в натурі та встановлення порядку користування земельною ділянкою, усунення перешкод у користуванні майном. Предметом спору є зокрема нерухоме майно, набуте під час шлюбу за спільні кошти та зареєстроване на ім`я відповідача. Відповідач є власником Ѕ частини будинку АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 15.11.2005, реєстраційний запис 35418 від 15.11.2005 р. Позивач є власником Ѕ частини домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі рішення суду. На теперішній час спільне сумісне майно сторін не поділено, відповідач використовує домоволодіння на власний розсуд, має намір здійснити відчуження майна, придбав уже для проживання інший будинок. Відповідач заважає позивачу користуватися будинком, мотивуючи тим, що частки у натурі не визначені, що домоволодіння продається, тому позивач вимушена проживати протягом 5 років в інших найманих помешканнях.

Згідно з ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до частини 2 статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Суд, перевіривши матеріали справи, вважає заяву представника ОСОБА_1 адвоката Синєпольської О.В. про забезпечення позову до подання позовної заяви такою, що не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 2 статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з приписами частини 1 статті 150 ЦПК України, позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

З матеріалів справи убачається, що предметом спору є житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

З копії договору купівлі-продажу від 15.11.2005 р. убачається, що ОСОБА_2 придбав житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до рішення Харківського районного суду Харківської області від 07.04.2017, частково зміненого рішенням Апеляційного суду Харківської області від 03.07.2017 р., встановлено факт проживання однією сім`єю чоловік та жінки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 без шлюбу з 01.01.2014 по жовтень 2015 р., визнано за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,право власності на Ѕ частину будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного суду по справі №554/1893/17 від 10.04.2019, розглядаючи заяву про забезпечення позову суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Тобто, посилання позивача про намір відповідача здійснити відчуження нерухомості, підлягають доказуванню. Водночас жодних доказів, які б свідчили про намір відповідача відчужити спірну нерухомість суду, не надано.

Також ОСОБА_1 є власником Ѕ частки житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі рішення суду, а тому не є зрозумілим, яким чином ОСОБА_2 може відчужити її частку нерухомості.

За таких обставин, суд вважає, що ОСОБА_1 не доведено існування реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду при задоволення позову, оскільки не доведено намір відповідача відчужити спірну нерухомість, а також майно, на яке просить накласти арешт ОСОБА_1 частково перебуває у її власності, а тому у задоволенні заяви необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 149-153 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 адвоката Синєпольської О.В. про забезпечення позову до подання позовної заяви - відмовити.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: hr.hr.court.gov.ua на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали через Харківський районний суд Харківської області до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції якого перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Д.М. Савченко