Справа 749/617/20
Номер провадження 2/749/246/20
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

29 липня 2020 року м.Сновськ

Суддя Щорського районного суду Чернігівської області Шаповал З.О. перевіривши заяву ОСОБА_1 (мешканця АДРЕСА_1 ), до ОСОБА_2 (мешканки АДРЕСА_1 ) та до ОСОБА_3 (мешканки АДРЕСА_2 ), про зменшення розміру аліментів,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 та до ОСОБА_3 , про зменшення розміру аліментів.

В матеріалах даної заяви міститься клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке обґрунтоване тим, що останній не може сплатити судовий збір у розмірі 1681 грн 60 коп. оскільки в його на утриманні перебуває четверо дітей, а тому з його заробітної плати стягується 70 відсотків. Значну частину коштів він витрачає на продукти харчування, побутові речі та ліки, засоби індивідуального захисту.

Відповідно до ч.1-3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Якщо у встановлений судом строк судові витрати не будуть сплачені, заява відповідно до статті 257 цього Кодексу залишається без розгляду, або витрати стягуються за судовим рішенням у справі, коли сплата судових витрат була відстрочена або розстрочена до ухвалення цього рішення. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З аналізу зазначеної норми вбачається, що суд може своєю ухвалою за клопотанням позивача відстрочити або розстрочити сплату судового збору обов`язково враховуючи майновий стан сторони та за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача або позивач є особою яка підпадає під критерії п.2 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

З матеріалів справи дійсно вбачається, що позивачами є військовослужбовцем.

Проте, дослідивши зміст клопотання та додані до нього докази суд прийшов до висновку, що за наданими доказами про майновий стан позивача відсутні підстави для звільнення його від сплати судового збору в тому числі і зменшення його розміру та відстрочення від його сплати в тому числі і розстрочення, виходячи з наступного.

Згідно роз`яснень, викладених в п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

До матеріалів справи не додано акту обстеження матеріально-побутових умов проживання позивача, довідки про доходи позивача, банківські документи про відсутність на рахунку коштів у позивача, довідки податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідок про склад сім`ї та про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї у позивача, що позбавляє суд перевірити майновий стан позивача, а як наслідок і застосувати положення ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Фактично до матеріалів справи додано лише відомості в підтвердження заборгованості по аліментам.

Також необхідно зазначити, що відсутність в матеріалах справи відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, про нерухоме майно позивача позбавляє суд перевірити дійсний його майновий стан, перевірити наявність нерухомого майна за ним.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною два названої статті передбачено ставки судового збору, зокрема, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем справляється судовий збір - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За поданням позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.1,2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ч.1ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року -2102 гривень.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з позовних вимог позивачем предявлено дві позовні вимоги немайнового характеру, а тому при зверненні до суду позивач повинен був сплатити за кожух позовних вимог немайнового характеру 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, по 840,80 грн., що в сумі становить 1681, 60 грн.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху з одночасним роз"ясненням позивачу про необхідність сплати судового збору в сумі 1681, 60 грн.

Судовий збір необхідно сплатити за наступними реквізитами рахунку

Отримувач коштів

УК у Cнов.р-нi/Сновськ.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ)

38009282

Банк отримувача

Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО)

899998

Рахунок отримувача

UA0025569

Код класифікації доходів бюджету

22030101

Призначення платежу

*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Щорський районний суд Чернігівської області (назва суду, де розглядається справа).

Спосіб виправлення недоліків полягає у сплаті судового збору на вказаний рахунок у вказаному розмірі, або наданням до суду документів, які достовірно свідчать про скрутний майновий стан позивача - довідки про доходи, банківські документи про відсутність на рахунку коштів у позивача, довідки податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідок про склад сім`ї та про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї у позивача.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.185, 260, 261, 293, 353 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Залишити без руху заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та до ОСОБА_3 , про зменшення розміру аліментів.

Надати позивачу строк 10 днів з дня її отримання для усунення вказаних недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://old.court.gov.ua/sud2524/

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи апеляційна скарга на ухвалу суду лише в частині визначення розміру судових витрат може бути подана до Чернігівського апеляційного суду через Щорський районний суд Чернігівської області протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

В іншій частині ухвала не може бути оскаржена.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання суддею, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п"ятнадцяти днів з моменту вручення йому відповідної ухвали.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

На підставі ч.2 ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Суддя З.О.Шаповал