У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.08.2020 Справа №606/1529/16-ц

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області

у складі головуючого судді Грицай К.М.

за участі секретаря судового засідання Стус К.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Тернополі клопотання ОСОБА_1 про прийняття до розгляду позовну заяву про збільшення позовних вимог, яка подана в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Теребовлянської міської ради про виділення літньої кухні з правом її реконструкції під житло та реальний розподіл земельної ділянки, оскільки співвласники не дійшли згоди щодо такого розподілу, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Тернопільського міськрайонного суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Теребовлянської міської ради про виділення літньої кухні з правом її реконструкції під житло та реальний розподіл земельної ділянки, оскільки співвласники не дійшли згоди щодо такого розподілу.

Ухвалою Верховного Суду від 31 липня 2019 року рішення Теребовлянського районного суду Тернопільської області від 30 червня 2017 року та ухвалу апеляційного суду Тернопільської області від 08 серпня 2017 року скасовано та справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою судді від 03 грудня 2020 року дана справа прийнято до провадження за правилами загального позовного провадження і призначено підготовче судове засідання на 29 січня 2020 року, яке було відкладене.

25 липня 2020 року через канцелярію суду від позивача ОСОБА_3 надійшла позовна заява про збільшення позовних вимог до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Теребовлянської міської ради про демонтаж самочинно збудованих об`єктів нерухомого майна, згідно якої просить суд прийняти до розгляду збільшення позовних вимог. Обґрунтовуючи заяву, вказує, що виникла необхідність збільшити позовні вимоги, зобов`язавши відповідача провести демонтаж самочинно збудованих прибудови до житлового будинку (ганок) та вбиральня і розглянути справу з врахуванням її позовних вимог від серпня 2016 року, оскільки справа після скасування судових рішень постановою від 31 липня 2019 року Верховним Судом Касаційним цивільним судом ще не розглядалась.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явилась з невідомих суду причин, хоча про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

Відповідач в підготовче судове засідання не з`явився з невідомих суду причин, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Представник третьої особи в підготовче судове засідання не з`явився, подавши суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, при вирішення справи покладаються на думку суду.

Вивчивши матеріали заяви про зменшення позовних вимог, вислухавши думку учасників справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.3 ст. 182 ЦПК України, заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Згідно положень п. 3 ч. 2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України, у підготовчому засіданні суд: у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Частинами 3, 4, 5 ст. 49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

4. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанціїзміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею.

Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження, - після початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються доказинаправлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретного позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

В той же час, матеріально-правова вимога, заявлена у заяві про збільшення позовних вимог, є новою позовною вимогою, що не пов`язана із заявленими раніше в частині способу захисту порушеного права позивача відповідачем зобов`язання провести демонтаж самочинно збудованих прибудови до житлового будинку та вбиральні, тобто передбачає інший окремий спосіб захисту, в той час як первісні позовні вимоги стосуються виділення літньої кухні з правом її реконструкції під житло та реальний розподіл земельної ділянки, крім того, в заява вказана інша підстава її подання, а саме виявлення самочинно збудований надвірних будівель, про що вказано у повідомленні з Теребовлянського БТІ від 10.08.2020р. №112, у зв`язку з чим, враховуючи заявлені позовні вимоги та предмет спору, суб`єктний склад відповідачів, у суду відсутні підстави вважати заявлені позовні вимоги такими, що заявлені як збільшення позовних вимог.

Крім того, позивачем не додано доказів направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи, в тому числі третій особі.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 49,198,260, 353 Цивільного процесуального кодексу України , суд -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог, яка подана 25 липня 2020 року позивачем ОСОБА_1 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до положень ч.2 ст.353 Цивільного процесуального кодексу України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяК. М. Грицай