У Х В А Л А

Справа № 285/1035/20

провадження № 2/0285/533/20

29 липня 2020 року м. Новоград-Волинський

Новоград - Волинський міськрайонний суду Житомирської області у складі судді Сташківа Т.Б. за участі секретаря судового засідання Медяної І.В., та осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник ОСОБА_1 ,

відповідача: не прибула, представник ОСОБА_2 ,

третя особа: ОСОБА_3 ,

третя особа: приватний нотаріус Лінкевич Б.А. - не прибув,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження питання щодо застосування заходів процесуального примусу у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , треті особи: ОСОБА_3 , приватний нотаріус Новоград-Волинського міського нотаріального округу Лінкевич Броніслав Адамович, про визнання договорів дарування недійсним,-

ВСТАНОВИВ:

У березні 2020 року ОСОБА_4 звернувся до суду із зазначеним позовом, у якому просить визнати недійними договори дарування житлового будинку і земельної ділянки для обслуговування житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Лінкевичем Б.А. за № 114, 115, від 30.01.2019 року.

Ухвалою суду від 19.03.2020 року відкрито спрощене позовне провадження у зазначеній справі, судове засідання призначено на 1.04.2020 року.

2.06.2020 року в судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 заявив клопотання про відкладення розгляду справи з метою надання відповідачем ОСОБА_5 особистих пояснень в суді. Клопотання представника задоволено, розгляд справи слуханням відкладено на 24.06.2020 року.

24.06.2020 року в судове засідання відповідач - ОСОБА_6 та її представник ОСОБА_2 не прибули, представник позивача ОСОБА_1 заяви клопотання про визнання явки відповідача у судове засідання обов`язковою, клопотання задоволено, розгляд справи слуханням відкладено 8.07.2020 року.

В судове засідання 8.07.2020 року відповідач прибула, сторони заявили клопотання про відкладення розгляду справи для укладення мирової угоди, розгляд справи слуханням відкладено на 29.07.2020 року.

29.07.2020 року відповідач ОСОБА_5 в судове засідання не прибула, представник ОСОБА_2 повідомив, що відповідач не прибула у судове засідання так, як доглядає за дитиною. Сторони не погодили мирову угоду. Оскільки явка відповідача визнана обов`язковою, просив розгляд справи слуханням відкласти.

Представник позивача у судовому засіданні повідомила, що сторони не дійшли до примирення та не склали мирову угоду,просила визнати нез`явлення відповідача в судове засідання, явка якої була визнана судом обов`язковою, - зловживання процесуальними правами. Просила продовжити розгляд справи без її участі.

Третя особа ОСОБА_3 , вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності відповідача.

Третя особа приватний нотаріус - Лінкевич Б.А. в судове засідання не прибув, подав заяву про розгляд справи без його участі.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про вжиття заходів процесуального примусу до відповідача ОСОБА_5 з наступних підстав.

Обов`язок учасників судового процесу та їх представників добросовісно користуватися процесуальними правами та не допускати зловживання ними передбачений положеннями ст.44 ЦПК України.

Відповідно п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: у разі вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Згідно із ч. 4 ст.44 ЦПК України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосереднього, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до принципу 2 Рекомендацій № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо принципів цивільного судочинства, спрямованих на вдосконалення функціонування правосуддя, ухвалених Комітетом Міністрів Ради Європи на 367 засіданні заступників міністрів 28 лютого 1984 року, коли в ході судового провадження сторона поводиться недобросовісно і явно зловживає процедурою з очевидною метою затягти провадження, суд має бути наділений повноваженнями або невідкладно винести рішення по суті справи, або застосувати санкції, такі як накладення штрафу, відшкодування завданих збитків або позбавлення права на процесуальну дію; в особливих випадках суд має бути у змозі стягнути судові витрати з адвоката. У ч. 4 ст. 10 ЦПК України і ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що відповідач, явка якої судом визнано обов`язковою, безпідставно не прибувши у судове засідання 29.07.2020 року, свідомо зловживала своїми процесуальними правами, що призвело до зволікання судової процедури та недобросовісного створення перепон для розгляду справи.

Доводи представника відповідача ОСОБА_2 про те, що відповідач не прибула в судове засідання у зв`язку з доглядом за дитиною, є безпідставними, оскільки не підтверджуються належними доказами. При цьому суд враховує, що у попередніх судових засіданнях представник відповідача просив відкласти розгляд справи у з в`язку з неявкою відповідача та бажанням останньої надати особисті пояснення суду.

Відповідно до ст.143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Згідно вимог ст. 144 ЦПК України одним із заходів процесуального примусу є штраф.

Відповідно вимог ст. 148 ЦПК України у разі зловживання особою процесуальними правами суд постановляє ухвалу про стягнення з неї в дохід державного бюджету штрафу у сумі від 0,3 до 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням викладеного та зважаючи на характер зловживань ОСОБА_7 наданими їй правами, що призвело до затягування розгляду цивільної справи, суд приходить до висновку, що відповідним заходом процесуального впливу в даному випадку буде стягнення з останньої в дохід державного бюджету штрафу у розмірі 0,3 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 5 ст. 148 ЦПК України ухвала про стягнення штрафу є виконавчим документом. Стягувачем за таким виконавчим документом є Державна судова адміністрація України.

Керуючись ст.ст. 44, 143, 144, 148 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати дії ОСОБА_5 щодо не прибуття у судове засідання 29 липня 2020 року о 11:00 год., явка якої визнана судом обов`язковою, зловживанням процесуальними правами, що спрямовані на безпідставне затягування розгляду справи.

Стягнути з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) в дохід Державного бюджету штраф в сумі 0,3 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 630 гривень 60 копійок.

Стягувач - Державна судова адміністрація України, (місце знаходження - вул. Липська, 18/5, м. Київ, ).

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Відповідно до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди, а саме Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області.

Суддя Т.Б. Сташків