Справа № 703/2874/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2020 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Опалинська О.П., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за її позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія управління активами», 3-я особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гуревічов О.М. про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,-

встановив:

31 серпня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ТОВ «Фінансова компанія управління активами», 3-я особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гуревічов О.М. про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

04 вересня 2020 року позивач ОСОБА_1 направила до суду заяву про застосування заходів забезпечення позову шляхом зупинення стягнення по виконавчому провадженню ВП №6260212, відкритого на підставі виконавчого напису, виданого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гуревічова О.М. зареєстрованого в реєстрі за №2359 від 21 січня 2020 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Фінансова компанія управління активами» коштів в розмірі 22 409 гривень 14 копійок.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначила, що 9 червня 2011 року між нею та ПАТ «Альфа-Банк» було укладено кредитний договір №500212671, на підставі якого вона отримала кошти в розмірі 16 620 гривень на споживчі потреби.

Правонаступником усіх прав та обов`язків на підставі договору відступлення прав вимоги за кредитними договорами є ТОВ «Фінансова компанія управління активами», якому ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» відступлено право вимоги на підставі договору факторингу №20/01/20-1/2 від 20 січня-2020 року, якому в свою чергу ТОВ «Дата Майнінг Груп» відступлено право вимоги на підставі договору факторингу №2016-1ДМГ/ЄАПБ від 10 жовтня 2016 року, якому в свою чергу ПАТ «Альфа Банк» на підставі договору факторингу, відступлено право вимоги за кредитним договором №500212671 від 9 червня 2011 року.

26 серпня 2020 року отримавши постанову приватного виконавця виконавчого округу міста Київ Табінського О.В.., ОСОБА_1 дізналась про те, що з неї на користь ТОВ «Фінансова компанія управління активами», згідно виконавчого напису, буде здійснюватися відрахування із доходів боржника у відповідності до чинного законодавства, до виплати загальної суми боргу 22 409 гривень 14 копійок та основної винагороди приватного виконавця у розмірі 2 240 гривень 91 копійки.

Не погоджуючись із вказаним виконавчим написом нотаріуса заявник звернулась з позовом до ТОВ «Фінансова компанія управління активами», 3-я особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гуревічов О.М. про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

Заявник також зазначила, що постійно проживає в м. Сміла Черкаської області та на теперішній час є безробітною, проживає за рахунок тимчасових заробітків, крім того несе витрати на утримання житла, сплату комунальних послуг, придбання продуктів харчування.

Заявник вказує, що стягнення коштів за вказаним виконавчим провадженням, ще більше погіршить і без того складний її матеріальний стан, умови проживання, призведе до утворення заборгованості по оплаті комунальних послуг, неможливості придбання продуктів харчування та утримання неповнолітньої дитини.

Крім того заявник зазначила, що у разі звернення стягнення в позасудовому порядку вона буде позбавлена можливості звернути стягнення регресом на стягнуті кошти та виникненням заборгованості з якої можливе буде стягнення відсотків, а стягнення виплачених коштів буде займати тривалий час.

У зв`язку з викладеним, позивач просила зупинити стягнення по виконавчому провадженню ВП №6260212, відкритого на підставі виконавчого напису, виданого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гуревічова О.М. зареєстрованого в реєстрі за №2359 від 21 січня 2020 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Фінансова компанія управління активами» коштів в розмірі 22 409 гривень 14 копійок.

Згідно з ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Суд, перевіривши матеріали справи, вважає заяву позивача ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову такою, що підлягає до задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має право звернутися до суду.

Частиною 1 ст.150 ЦПК України встановлено, що позов забезпечується такими видами: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову для нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем,укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви. Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності має здійснюватись судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову не повинно мати наслідком заподіяння шкоди позивачу, а вжиття таких заходів не повинно мати наслідком заподіяння шкоди заінтересованим особам.

Однією з підстав задоволення заяви про забезпечення позову є спроможна вірогідність повідомлених обставин, що можуть перешкодити виконанню судового рішення. Тобто, підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

Заходи щодо забезпечення позову мають застосовуватися відповідно до їх мети, з урахуванням безпосереднього зв`язку між предметом позову та заявою про забезпечення позову.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець зупиняє вчинення виконавчих дій у разі зупинення судом стягнення на підставі виконавчого документа.

Таким чином, зупинення стягнення за виконавчим документом має наслідком зупинення виконавчого провадження, що охоплює вимогу заявника.

Згідно до ч. 3 ст. 432 ЦПК України, суд має право своєю ухвалою зупинити виконання за виконавчим документом або заборонити приймати виконавчий документ до виконання.

Враховуючи наявність спору між сторонами, суд вважає, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню, відтак до розгляду справи, виконавчий лист про примусове виконання має бути зупинено.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 149-153, 247, 260, 353 ЦПК України, -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за її позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія управління активами», 3-я особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гуревічов О.М. про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню задовольнити.

Вжити заходи забезпечення позову у вигляді зупинення стягнення по виконавчому провадженню ВП №6260212, відкритого на підставі виконавчого напису, виданого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гуревічовим О.М. зареєстрованого в реєстрі за №2359 від 21 січня 2020 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія управління активами» коштів в розмірі 22 409 гривень 14 копійок до набрання законної сили рішення суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія управління активами», 3-я особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гуревічов О.М. про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її отримання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а в разі оскарження після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області.

Суддя О.П.Опалинська