Справа №: 398/31/20
провадження №: 2/398/598/20
УХВАЛА

Іменем України

"11" вересня 2020 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області

у складі: головуючого судді Крімченко С.А.

при секретарі Куліковій В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції з Інгулецьким районним судом м.Кривого Рогу в м. Олександрії цивільну справу за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_4 про визнання права постійного користування земельною ділянкою в порядку спадкування за законом та за зустрічним позовом ОСОБА_4 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3 , до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про визнання права постійного користування земельною ділянкою в порядку спадкування за законом, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Новоселівська сільська рада Олександрійського району Кіровоградської області, Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,-

В С Т А Н О В И В:

10.01.2019 року до Олександрійського міськрайонного суду звернулися ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_4 , третя особа Новоселівська сільська рада Олександрійського району Кіровоградської області про визнання за кожним з них права постійного користування в порядку спадкування за законом на Ѕ частину земельної ділянки площею 50 га , що розташована на території Новоселівської сільської ради , право на яку належало померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 відповідно до Державного акту на право постійного користування землею, серії КР № 00215 від 06.11.2000 року, зареєстрованого в книзі записів державних актів на право постійного користування землею №224.

Ухвалою судді Олександрійського міськрайонного суду від 27.02.2020 року відкрито провадження по даній справі.

31.03.2020 року ухвалою Олександрійського міськрайонного суду по справі за клопотанням позивачів до участі у справі залучено третю особу , яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області.

Від відповідача ОСОБА_4 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3 надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 та та ОСОБА_2 про визнання права постійного користування в порядку спадкування за законом на 1/3 частину земельної ділянки площею 50 га , що розташована на території Новоселівської сільської ради , право на яку належало померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 відповідно до Державного акту на право постійного користування землею, серії КР № 00215 від 06.11.2000 року, зареєстрованого в книзі записів державних актів на право постійного користування землею №224.

04.05.2020 року від ОСОБА_8 , який представляє інтереси ОСОБА_5 надійшло клопотання про залучення ОСОБА_5 до участі в справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору.

Ухвалою суду від 05.05.2020 року зустрічний позов ОСОБА_4 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та та ОСОБА_2 про визнання права постійного користування земельною ділянкою в порядку спадкування за законом прийнятий та об`єднаний в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_4 , третя особа Новоселівська сільська рада Олександрійського району Кіровоградської області про визнання за кожним з них права постійного користування на Ѕ частину земельної ділянки в порядку спадкування за законом.А також залучено до участі в справі ОСОБА_5 в якості третьої особи , яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача.

27.05.2020 року від ОСОБА_6 надійшла заява про залучення його до участі в справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду від 12 червня 2020 року задоволено клопотання ОСОБА_6 задоволено та залучено його до участі в справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача.

09.09.2020 року від представника позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за первісним позовом адвоката Кошеленко А.В. на адресу суду надійшла заява про залишення позову без розгляду.Від позивача ОСОБА_4 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3 по зустрічному позову надійшла заява про залишення її позову ( зустрічного) без розгляду, так як нею обраний інший спосіб захисту.

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , їх представник ОСОБА_9 , позивач ОСОБА_4 ( по зустрічному позову), представника третіх осіб :Новоселівська сільська рада Олександрійського району Кіровоградської області, Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області та третя особа ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилися, про час розгляду справи повідомлені належним чином.

Третя особа , яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача ОСОБА_6 заперечує проти задоволення заяв позивачів про залишення як первісного так і зустрічного позову без розгляду.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

По даній справі розгляд по суті не розпочався, позивачі по первісному та зустрічному позову обрали інший спосіб захисту та просять залишити первісний та зустрічний позов без розгляду.

Верховний Суд в постанові від 26.09.2018року у справі № 148/312/16-ц зазначив, що залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.Суд зазначив, що саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це є його диспозитивним правом, передбаченим нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

А звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом позивача, гарантованим статтями 55, 124 Конституції України, є безумовним доступом до правосуддя незалежно від обґрунтованості позову.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що є всі підстави для залишення як первісного так і зустрічного позову без розгляду.

ОСОБА_6 , який по даній справі є третьою особою без самостійних вимог на предмет спору, подав 10.09.2020 року до суду позовну заяву третьої особи із самостійними вимогами згідно ст. 195 ЦПК України ( зустрічний позов).В тексті заяви зазначив, що це зустрічний позов по зустрічному позову ОСОБА_4 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та та ОСОБА_2 про визнання права постійного користування на частину земельної ділянки в порядку спадкування за законом.

В цивільній справі ОСОБА_6 має стасус третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. Відповідно до ч.6 ст.53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права і обов`язки, встановлені статтею 43 цього Кодексу. Статтями 193 та 195 ЦПК України право подачі зустрічного позову надано відповідачу та третій особі із самостійними вимогами.

Про прийняття позовної заяви та вступ у справу третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору у справу суд постановляє ухвалу.

По даній справі така ухвала не виносилася , процесуальний статус ОСОБА_6 не змінювався.

Згідно з ч.4 ст.185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли, зокрема, заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді (ч.6 ст.185 ЦПК України).

Крім того, суд зазначає, що згідно ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані та спільний їх розгляд є доцільним, зокрема коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема, коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

На відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору має містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі.

Позовні вимоги третьої особи, яка подала позов відповідно до приписів ст.. 52 ЦПК України можуть бути допущені судом до розгляду в процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами. Вимога, спрямована поза цим предметом не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така позовна вимога може бути заявлена в самостійному позові.

Як убачається з матеріалів справи, спір між сторонами за первісним позовом так і за зустрічним позовом виник із спадкових правовідносин щодо земельної ділянки площею 50 га , що розташована на території Новоселівської сільської ради , право на яку належало померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 відповідно до Державного акту на право постійного користування землею, серії КР № 00215 від 06.11.2000 року, зареєстрованого в книзі записів державних актів на право постійного користування землею №224..

Разом з тим, позов ОСОБА_6 , як він зазначив, як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, виник із зобов`язальних правовідносин щодо земельної ділянки площею 2 га , кадастровий номер :02:000:0789 на території Новоселівської сільської ради , а саме зобов`язання звільнити самовільно зайняту земельну ділянку та стягнення доходів та матеріальної шкоди.

ОСОБА_10 в судовому засіданні не міг визначитися , чи поданим ним позовна заява є позовною заявою третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору чи зустрічною позовною заявою на зустрічний позов.

Крім того, 08.09.2020 року ОСОБА_11 подано до суду заяву про залучення її до участі в справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача. Так як первісний та зустрічний позов за заявою позивачів залишені без розгляду, то суд не вбачає підстав для залучення даної особи до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст. 13 ,ч.4 ст.185 , п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_4 про визнання права постійного користування земельною ділянкою в порядку спадкування за закономзалишити без розгляду.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3 до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про визнання права постійного користування земельною ділянкою в порядку спадкування за законом залишити без розгляду.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_6 повернути останньому.

ОСОБА_6 роз`яснити його право звернутися до суду з самостійним позовом.

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_11 про залучення її до участі в справі у якості третьої особи , що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення, а учасники справи, які не були присутні в судовому засіданні в той же строк з дня отримання її копії .

Суддя: С.А.Крімченко