ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1228/20Головуючий по 1 інстанції
Справа №705/1765/20 Категорія: Годік Л. С.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2020 року : Черкаський апеляційний суд в складі:

суддів Бондаренка С. І., Вініченка Б.Б., Новікова О.М.

за участю секретаря Чуйко А.В.

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 01 червня 2020 року, постановлену у складі судді Годік Л.С., у справі за позовом ОСОБА_1 до Уманської міської ради про відновлення меж земельної ділянки, -

в с т а н о в и в :

У травні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом Уманської міської ради про відновлення меж земельної ділянки.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 18 травня 2020 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 01 червня 2020 року позовну заяву повернуто позивачу.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права просив ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що оскаржуваною ухвалою йому обмежено доступ до правосуддя, недоліки його позовної вимоги надумані та їх незначність очевидна.

Відзив на апеляційну скаргу на адресу Черкаського апеляційного суду не надходив.

Заслухавши доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Згідно ч. 1, 2, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Вимоги до позовної заяви викладені в ст. 175 ЦПК України.

Залишаючи без руху подану позовну заяву, в ухвалі від 18 травня 2020 року суд першої інстанції виходив з того, що позивачем при подачі позову не дотримано вимог статей 175, 177 ЦПК України.

Подана ним позовна заява не містить змісту позовних вимог, викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини. Позивач просить скасувати рішення Уманської міської ради, проте не зазначає про яке рішення Уманської міської ради йдеться в позові. Крім того, до позову позивачем додано план земельної ділянки та план встановлених меж земельної ділянки по АДРЕСА_1 , однак невідомо походження даних додатків позовної заяви. Крім того, з позову не зрозуміло, яке право позивача порушено, не визнано чи оспорюється відповідачем.

Постановляючи 01 червня 2020 року ухвалу про повернення позовної заяви, міськрайонний суд виходив з того, що позивачем не було усунуто недоліки позовної заяви.

На стадії відкриття провадження у справі суд не вправі давати оцінку відповідності чи невідповідності обраного позивачем способу захисту порушених прав, оскільки ці питання повинні вирішуватися судом при розгляді справи по суті.

Пунктом 4 частини 3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Однак, суд першої інстанції не звернув уваги на те, що Цивільний процесуальний Кодекс України не передбачає конкретну форму викладу позовних вимог, а надає право позивачу вільно викладати зміст своїх вимог, які можуть бути уточнені під час попереднього розгляду справи.

Визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів суд вирішує під час підготовчого провадження на підставі вимог ст. 189 ЦПК України.

Крім того, у п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснено, що подання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, тому суд не вправі через неподання доказів при пред`явленні позову залишати заяву без руху та повертати заявнику.

В постанові Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» № 5 від 12 червня 2009 року зокрема зазначено, що у позивача суд повинен з`ясувати предмет позову (що конкретно вимагає позивач), підставу позову (чим він обґрунтовує свої вимоги) і зміст вимоги (який спосіб захисту свого права він обрав). З`ясовується правильність об`єднання кількох однорідних вимог, наявність у позивача інших вимог до відповідача, які можуть бути пов`язаними між собою, для вирішення питання про їх об`єднання або роз`єднання. Якщо представлені докази недостатньо підтверджують вимоги позивача чи заперечення відповідача або не містять в собі всіх необхідних даних і у сторін є обґрунтовані складнощі у наданні додаткових доказів, суд за їх клопотанням зобов`язаний сприяти їм в одержанні або витребуванні таких доказів.

Таким чином, питання, що стосується подання доказів суд міг вирішити в подальшому та дати відповідно оцінку під час вирішення поданої позовної заяви по суті.

Згідно положення ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав і обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі Жоффер де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року зазначено, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним.

З врахуванням викладеного ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 01 червня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Уманської міської ради про відновлення меж земельної ділянки - скасувати.

Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до суду касаційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлений 30 липня 2020 року.

Судді