Справа № 648/2201/20
Провадження № 2/648/719/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2020 року смт. Білозерка

Білозерський районний суд Херсонської області в складі:

головуючого - судді: Кусік І.В.,

за участю:

секретаря судового засідання: Богдан І.В.,

позивача: ОСОБА_1 ,

відповідача: ОСОБА_2 ,

представника відповідача: ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з вказаним позовомдо ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, яким просила суд ухвалити рішення, яким просила визначити додатковий строк у три місяці, достатній для подання мною, ОСОБА_1 до державного нотаріуса Білозерської державної нотаріальної контори Херсонської області заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов мотивувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її батько, ОСОБА_5 . Після його смерті вона прийняла спадщину, оскільки проживала та була зареєстрована разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та не відмовилася від неї, відповідно до ст. 1268 ЦК України. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся позивача, мати її батька, ОСОБА_4 . Дядько позивача, рідний брат її батька та син спадкодавця, ОСОБА_2 (далі-Відповідач) вчасно звернувся до нотаріальної контори та прийняв спадщину після смерті своєї матері, ОСОБА_4 . У червні 2020 року відповідач повідомив, що позивачу разом з ним треба звернутися до державного нотаріуса з питання спадщини, яка залишилася після смерті спадкодавця. Під час усної розмови, державний нотаріус повідомив про те, що вона (позивач) має написати заяву про відмову від прийняття спадщини або прийняти її у разі якщо спадкоємець, тобто відповідач не буде заперечувати проти цього. Також, усно було повідомлено про те, що начебто існують два заповіти, а тому вона має право на частину спадщини яка залишилася після смерті бабусі. Відповідач у державного нотаріуса усно категорично відмовився від вчинення будь-яких дій щодо письмової згоди на подання позивачу заяви про прийняття спадщини. 08 липня 2020 року поштою позивач отримала лист від Білозерської державної нотаріальної контори Херсонської області про те, що я є спадкоємцем першої черги відповідно до ст. 1266 ЦК України, тому позивачу необхідно звернутися до суду із позовною заявою про продовження терміну на прийняття спадщини або одержати згоду Відповідача на включення мене до складу спадкоємців, що підтверджується вказаним листом Звернувшись до Відповідача із проханням надати вказану згоду, отримала категоричну відмову, саме тому я вимушена звернутися до суду. Позивачем пропущено строк для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що вона вважала, що не має права на спадщину яка залишилася після смерті бабусі, оскільки не є спадкоємцем першої черги (ст. 1261 ЦК України) і про зміст ст. 1266 ЦК України (спадкування за правом представлення) дізналася лише від державного нотаріуса у липні 2020 року.

В судовому засіданні:

Позивач заявлені вимоги підтримала, надала суду пояснення, аналогічні позову.

Відповідач підтримав свого представника.

Представник відповідача надав суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, щопозовні вимоги не визнає, вважає їх необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволення з огляду на наступне. Як зазначила позивач, нею був пропущений строк, у зв`язку із тим, що вона вважала, що не має права на спадщину, яка залишилася після смерті її бабусі, оскільки не є спадкоємцем першої черги і про зміст ст. 1266 ЦК України вона дізналася лише від державного нотаріуса у липні 2020 року. Наведені ОСОБА_1 причини, а саме її юридична необізнаність не є об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, які відповідно до положень ч. 3 ст. 1272 ЦК можуть бути визнані поважними для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Відсутність необхідних юридичних знань також не є об`єктивними та непереборними труднощами.

Відповідач підтримав свого представника.

Процесуальні рішення по справі:

05 серпня 2020 року ухвалою Білозерського районного суду Херсонської області позовну заяву ОСОБА_1 було прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Під час проведення судового засідання сторони не заперечували проти проведення слухання справи по суті в підготовчому судовому засіданні.

Суд, зважаючи на клопотання сторін, враховуючи наявність всіх доказів у справі, з метою економії процесуального часу ухвалив провести слухання справи по суті в підготовчому судовому засіданні.

Судом встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини:

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 10.12.1983 року Білозерським районним відділом РАЦС Херсонської області; свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Білозерського районного управління юстиції Херсонської області; витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державу реєстрацію народження відповідно до ст.ст. 126,133,135 Сімейного кодексу України № 2 від 28.07.2020 року наданого Білозерським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 виданого 03.07.2003 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Білозерського районного управління юстиції Херсонської області, свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 виданого 23.04.2019 року Білозерським районним відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області позивач є донькою ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 та онукою ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Статтею 1266 ч. 1 ЦК України визначено, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Таким чином, позивач є спадкоємцем після ОСОБА_4 за правом представлення на ту частку спадщини, яка належала б за законом її батькові - ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

З довідки Олександрівської сільської ради Білозерського району Херсонської області № 377 від 11.04.2019 року вбачається, що ОСОБА_7 по день своєї смерті був зареєстрований в АДРЕСА_1 . В будинку на момент його смерті були зареєстровані донька - ОСОБА_8 та онук - ОСОБА_9 .

Листом № 365/02-14 від 08.07.2020 року державним нотаріусом Білозерської державної нотаріальної контори Херсонської області Алпеєвою Т.В. було повідомлено позивача про те, що до нотаріальної контори звернулися спадкоємці померлої ОСОБА_4 з питань оформлення свідоцтва про право на спадщину. Цим же листом нотаріус повідомила позивача, як її спадкоємицю за правом представлення, про відсутність в нотаріальній конторі її заяви на прийняття спадщини після померлої бабусі.

Листом про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину від 27.07.2020 року державний нотаріус Білозерського районної нотаріальної контори Херсонської області Алпеєва Т.В. відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 у зв`язку з відсутністю заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк у шість місяців.

З матеріалів спадкової справи № 257/2019 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_4 вбачається, що ОСОБА_2 20.06.2019 року звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Позивач просила нотаріуса не видавати свідоцтво про право на спадщину після померлої, оскільки вона має намір звертатися до суду з приводу продовження строку на прийняття спадщини. Інші спадкоємці відсутні.

Згідно ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Постановою Верховного Суду від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17 визначено, що за змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічні правові висновки висловлені Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17 та Верховним Судом у постанові від 03 липня 2019 року по справі № 320/2866/17.

Таким чином, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання щодо визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини після померлої баби, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно ст.ст. 80, 81 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Єдиною причиною пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 вказує ту обставину, що вона лише нещодавно, а саме: 08.07.2020 року з листа Білозерської державної нотаріальної контори, дізналася, що теж має право на спадок після померлого діда.

Таким чином, з вищевказаного випливає, що фактично єдиною причиною несвоєчасного звернення ОСОБА_1 до нотаріуса з питання оформлення спадщини є необізнаність про своє право на спадщину, що, з урахуванням вищевикладеної правової позиції Верховного Суду, не є об`єктивною та непереборною трудністю, з якою закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 не було надано достатніх доказів того, що вона пропустила строк для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 з поважної причини, обставин, які б давали підстави для надання їй додаткового строку для прийняття спадщини понад установлений законом шестимісячний строк позивачем не доведені, а судом не встановлені, а отак, позовні вимоги є такими, що задоволенню не підлягають.

Розподіл судових витрат суд вирішує в порядку ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 5, 10, 12, 13, 80, 81, 141, 263, 264, 265 ЦПК України, ст.ст. 1220, 1222, 1266 ч.1, 1269, 1270, 1272 ЦК України, постановою Верховного Суду від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, постановою Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року по справі № 6-1320цс17 та постановою Верховного Суду від 03 липня 2019 року по справі № 320/2866/17, суд,

УХВАЛИВ:

ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_5 , АДРЕСА_2 ) відмовити повністю у задоволенні її позову до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Рішення може бути оскаржене до Херсонського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складення повного судового рішення.

Згідно п.п.15.5 ч.1 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Повне рішення суду складено 07 вересня 2020 року.

Головуючий суддя: Кусік І.В.