Справа № 357/6387/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" вересня 2020 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Кошель Б. І. , розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Білоцерківського управління Державної казначейської служби України Київської області, третя особа Департамент праці та соціальної політики Одеської міської ради про відшкодування шкоди, завданої Законом України, який було визнано неконституційним,-

В С ТА Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вказаним цивільним позовом, в якому просить стягнути з Державного бюджету України шляхом списання з відповідного рахунку Державної казначейської служби України на його користь майнову шкоду у розмірі 11 790 грн. (недоотримана у 2018 та 2019 роках щорічна до 5 травня разова грошова допомога як учаснику бойових дій), завдану Законом України, який було визнано неконституційним.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, в зв`язку з чим підлягала залишенню без руху з наступних підстав.

За приписами ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Однак, суд звертає увагу позивача, що звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами визначеними процесуальним законом.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до вказаної статті 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява повинна містити зокрема: 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач зазначає відповідачем Державу Україна в особі Білоцерківського управління Державної казначейської служби України Київської області та просить стягнути з Державного бюджету України шляхом списання з відповідного рахунку Державної казначейської служби України на його користь майнову шкоду у розмірі 11 790 грн. (недоотримана у 2018 та 2019 роках щорічна до 5 травня разова грошова допомога як учаснику бойових дій), завдану Законом України, який було визнано неконституційним.

Відповідно до ст. ст. 1173, 1174 ЦК України, шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень та/або їх посадовими або службовими особами, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів та/або осіб.

Правовою підставою для цивільно-правової відповідальності за відшкодування шкоди, завданої рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади є правопорушення, що включає як складові елементи шкоду, протиправне діяння особи, яка її завдала, причинний зв`язок між ними. Шкода відшкодовується незалежно від вини. Відповідно до частини другої статті 2, частини першої статті 170 ЦК України учасниками цивільних відносин є: держава Україна, Автономна Республіка Крим, територіальні громади, іноземні держави та інші суб`єкти публічного права. Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

Згідно частини другої статті 48 ЦПК України позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Тлумачення частини другої статті 48 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що належним відповідачем у справах про відшкодування шкоди, заподіяною органом державної влади, їх посадовою або службовою особою є держава як учасник цивільних відносин. При цьому держава бере участь у справі як відповідач через відповідні органи державної влади, зазвичай, орган, діями якого заподіяно шкоду.

Мотиви звернення до суду з вказаним позовом ОСОБА_1 зводяться до незгоди останнього з бездіяльністю Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради виплатити позивачу щорічну одноразову допомогу до 5 травня як учаснику бойових дій за 2018,2019 роки відповідно до ч. 5 ст. 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту»

Разом із тим, позивачем необґрунтовано яким чином Білоцерківське управління ДКСУ порушило його права та якими, в розумінні ст. 1173 ЦК України, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю Білоцерківського управління ДКСУ було завдано майнову шкоду позивачу.

Крім того, слід зазначити, що в ДКСУ є суб`єктом, який здійснює управління рахунком, на якому розміщені грошові кошти відповідача органу державної влади, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю якого завдано шкоду.

Таким чином, та враховуючи викладене, позивачу необхідно визначитись з колом учасників процесу, предметом спору, позовними вимогами, що ставляться до кожного з відповідачів, а також правовою природою відносин, що склались між сторонами, оскільки як вказано вище мотиви звернення до суду з вказаним позовом ОСОБА_1 зводяться до незгоди останнього з бездіяльністю Департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради виплатити позивачу щорічну одноразову допомогу до 5 травня як учаснику бойових дій за 2018,2019 роки відповідно до ч. 5 ст. 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» і такий спір має ознаки публічно-правового, оскільки стосується соціальних гарантій, що надаються державою, а тому має вирішуватись в порядку адміністративного судочинства.

Враховуючи виявлені недоліки, ухвалою суду від 07.07.2020 року зазначену позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Копію названої ухвали суду позивачу було направлено за вказаною ним в позовній заяві адресою та отримано ним особисто, про що свідчить розписка про отримання копії ухвали та відмітка на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення.

На виконання ухвали суду позивачем 21.07.2020 року було направлено уточнену позовну заяву, однак, зазначені в ухвалі суду від 07.07.2020 року недоліки позовної заяви останнім не усунуто.

06.08.2020 року через канцелярію суду надійшла заява позивача ОСОБА_1 про відкликання позовної заяви до відкриття провадження по справі.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадку коли до постановлення ухвали про відкриття провадження у справі від позивача надійшла заява про врегулювання спору або заява про відкликання позовної заяви.

Отже, позовна заява ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Білоцерківського управління Державної казначейської служби України Київської області, третя особа Департамент праці та соціальної політики Одеської міської ради про відшкодування шкоди, завданої Законом України, який було визнано неконституційним, підлягає поверненню позивачу разом з доданими до неї додатками.

Керуючись п. 3 ч. 4 ст. 185 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Білоцерківського управління Державної казначейської служби України Київської області, третя особа Департамент праці та соціальної політики Одеської міської ради про відшкодування шкоди, завданої Законом України, який було визнано неконституційним, повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяБ. І. Кошель