Провадження №2/755/476/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"08" вересня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.,

при секретарі - Кравченко А.С.

за участю - представника позивачів - ОСОБА_1

позивача - ОСОБА_2

представника відповідача - ОСОБА_3

відповідача - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про поділ квартири, що є у спільній сумісній власності, та надання у володіння та користування частини спільного майна в натурі, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачі, ОСОБА_2 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , звернулися до Дніпровського районного суду м. Києва із позовом, в якому просять суд:

1. В порядку поділу квартири, що є у спільній сумісній власності:

1.1. визнати за ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 ;

1.2. визнати за ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 ;

1.3. визнати за ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_3 , право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 .

2. Визначити наступний порядок володіння та користування квартирою, що є у спільній часткові власності:

2.1. надати у володіння та користування ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , першу жилу кімнату площею 18,1 кв.м (позначка 2 на технічному паспорті на квартиру) та лоджію до першої жилої кімнати квартири АДРЕСА_1 ;

2.2. надати у володіння та користування ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , першу жилу кімнату площею 18,1 кв.м (позначка 2 на технічному паспорті на квартиру) та лоджію до першої жилої кімнати квартири АДРЕСА_1 ;

2.3. надати у володіння та користування ОСОБА_6 , РНОКПП НОМЕР_3 , другу жилу кімнату площею 11,4 кв.м (позначка 4 на технічному паспорті на квартиру) квартири АДРЕСА_1 ;

2.4. залишити у володінні ОСОБА_4 третю жилу кімнату площею 11,9 кв.м (позначка 3 на технічному паспорті на квартиру) квартири АДРЕСА_1 ;

2.5. кухню площею 8,8 кв.м (позначка 5 на технічному паспорті на квартиру), ванну кімнату площею 2,7 кв.м (позначка 6 на технічному паспорті на квартиру), вбиральню (поєднану) площею 1,0 кв.м (позначка 7 на технічному паспорті на квартиру) та коридор площею 15,6 кв.м (позначка 1 на технічному паспорті на квартиру) квартири АДРЕСА_1 залишити в загальному користуванні співвласників.

3. Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 судові витрати на загальну суму 3 242,39 грн, серед яких: 2 242,39 грн - загальна сума сплаченого судового збору, 1 000,00 грн - витрати за роботи з оцінки майна.

4. Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 загальну суму сплаченого судового збору в розмірі 2 242,39 грн.

5. Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_6 загальну суму сплаченого судового збору в розмірі 2 242,39 грн.

В обґрунтування позову позивачі посилаються на те, що ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_4 на праві приватної спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 30.01.2008 з реєстраційний написом КМБТІ на звороті. За тривалий час між сторонами склався усталений порядок користування квартирою, однак між сторонами виникають суперечки, у зв`язку з чим позивачі бажають реалізувати своє право на поділ квартири, що є у спільній сумісній власності.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 27 грудня 2019 року відкрито провадження у цій справі, розгляд якої постановлено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання з повідомлення учасників справи, яким роз`яснено процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні процесуальні строки.

Відповідачем копію ухвали суду про відкриття провадження у справі та копію позовної заяви із додатками отримано 03 лютого 2020 року, що підтверджується протоколом судового засідання.

Ухвалою суду від 19 лютого 2020 року було відмовлено у задоволенні заяви відповідача ОСОБА_4 про продовження строку для подання відзиву на позовну заяву.

Ухвалою суду від 02 березня 2020 року було відмовлено в задоволенні заяви відповідача ОСОБА_4 про продовження строку для подання зустрічного позову та визнання причин пропуску строку поважними, зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 (вх №14940 від 02.03.2020р.) повернуто заявнику.

30 червня 2020 року ухвалою суду, постановленою у підготовчому судовому засіданні без видалення до нарадчої кімнати, відмовлено у прийнятті заперечення відповідача проти позову, що не передбачене положеннями Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвалою суду від 30 червня 2020 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про поділ квартири, що є у спільній сумісній власності, та надання у володіння та користування частини спільного майна в натурі і призначити справу до судового розгляду по суті, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

У судовому засіданні представник позивачів, ОСОБА_2 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , - ОСОБА_1 підтримав заявлений позов, з підстав викладених у ньому, та просив повністю задовольнити. Зазначив, що квартира АДРЕСА_1 належить сторонам на праві спільної сумісної власності та протягом тривалого часу склався усталений порядок користування нею, зокрема: ОСОБА_2 та ОСОБА_5 користуються жилою кімнатою площею 18,1 кв.м та лоджією, ОСОБА_6 користується жилою кімнатою площею 11,4 кв.м, у користуванні ОСОБА_4 знаходиться жила кімната площею 11,9 кв.м з лоджією. Інші приміщення квартири перебувають у загальному користуванні сторін, однак між сторонами часто виникають суперечки та непорозуміння щодо користування квартирою. Позивач ОСОБА_2 оплачує половину комунальних платежів, в той час як відповідач комунальні платежі не оплачує. Співмешканцем відповідача ОСОБА_2 були нанесені побої, що є предметом розгляду у кримінальному провадженні.

Позивач, ОСОБА_2 , у судовому засіданні підтримала заявлений позов та просила його задовольнити. Додатково пояснила, що спільне проживання у квартирі є складним, виникають конфлікти. Зять вживає алкоголь, не пускає позивача до приміщень спільного користування. В результаті нанесеного ним удару, позивач перебувала на лікуванні. Відповідач протягом трьох років не сплачує комунальні платежі, при цьому використовує багато електроенергії та води. Через конфлікти позивач більшість часу, по 3-4 дні, вимушена не проживати у квартирі.

Представник відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_3 у судовому засіданні проти позову заперечила з тієї підстави, що не погоджується із усталеним порядком користування квартирою. Позивач, ОСОБА_2 , у квартирі фактично не проживає та не користується кімнатою. Із відповідачем, яка має право на володіння своєю часткою квартири, у кімнаті, площею 11,9 кв.м., проживають син та чоловік, місця замало. Кімната площею, 18,2 кв.м закрита на ключ, ОСОБА_5 там не проживає. Там знаходяться речі позивача ОСОБА_2 . Позивач ОСОБА_6 займає кімнату площею 11,4 кв.м. Таким чином, відповідач хотіла б займати кімнату найбільшу за площею.

Відповідач ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечила проти позову та зазначила, що з 1994 р. по 2008 р. вона сплачувала комунальні платежі. Позивачі, без її відома, продали дачу, яку будували батько та вона, та купили квартиру позивачу ОСОБА_5 , яка загалом має однокімнатну та двокімнатну квартири, а тепер претендує іще на частину спільної квартири. Позивачі займали у квартирі всі три кімнати, а з 2007 року відповідач стала проживати у квартирі - займала найменшу кімнату, ОСОБА_5 із сином займали спальню, ОСОБА_6 займала прохід.

Позивачі ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи була повідомлені.

Суд, вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини на яких вони ґрунтуються, у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Як убачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 та членам її сім`ї ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_4 на праві приватної спільної сумісної власності в рівних долях належить квартира АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, виданим 30 січня 2008 року Дніпровською районною у м. Києві державною адміністрацією, з реєстраційний написом Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна на звороті.

Відповідно до технічного паспорту спірна квартира, загальною площею 69,5 кв.м, розташована на другому поверсі дев`ятиповерхового будинку та складається з трьох кімнат, жилою площею 41,4 кв.м, у тому числі 1-а кімната: - 18,1 кв.м, 2-а кімната - 11,4 кв.м, 3-я кімната - 11,9 кв.м, кухні площею 8,8 кв.м, ванної кімнати площею 2,7 кв.м, вбиральні площею 1,0 кв.м, коридору площею 15,6 кв.м, лоджії площею 7,92 кв.м.

Відповідно до звіту про оцінку квартири АДРЕСА_1 , складеного суб`єктом оціночної діяльності приватним підприємством «Бізнес Капітал», ринкова вартість квартири станом на 26 квітня 2019 року становить 589 590 грн, без ПДВ.

Статтею 47 Конституції України передбачено, що кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду.

Відповідно до положень ч.ч. 1, 2, 3 ст. 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.

Згідно із ч. 1 ст. 369 Цивільного кодексу України співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

У відповідності до положень ст. 372 Цивільного кодексу України майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється.

За нормою ст. 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Зважаючи на, передбачене ст. 372 Цивільного кодексу України, право співвласників на поділ майна, що є у спільній сумісній власності, на частки, приймаючи до уваги будівельно-технічні характеристики спірної трикімнатної квартири та кількість її співвласників, суд приходить висновку про задоволення позову в цій частині, у зв`язку з чим у порядку поділу квартири, що є у спільній сумісній власності слід: визнати за ОСОБА_2 право власності на ј частину квартири АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_5 право власності на ј частину квартири АДРЕСА_1 ; визнати за ОСОБА_6 право власності на ј частину квартири АДРЕСА_1 .

Під час судового розгляду судом встановлено, що, не зважаючи на те, що між співвласниками квартири склався усталений порядок щодо користування нею, між ними виникають суперечки щодо такого порядку.

За нормою ст. 391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

У відповідності до ст. 9 Житлового кодексу УРСР ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом. Житлові права охороняються законом, за винятком випадків, коли вони здійснюються в суперечності з призначенням цих прав чи з порушенням прав інших громадян або прав державних і громадських організацій.

За приписами ст. 358 Цивільного кодексу України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Якщо договір між співвласниками про порядок володіння та користування спільним майном відповідно до їхніх часток у праві спільної часткової власності посвідчений нотаріально, він є обов`язковим і для особи, яка придбає згодом частку в праві спільної часткової власності на це майно.

Як роз`яснено в п. 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» № 2 від 12.04.1985 року, в силу ст. 104 ЖК України суд вправі задовольнити вимоги члена сім`ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі.

При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім`ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов.

Судом встановлено, що запропонований позивачами порядок користування квартирою не призведе до порушення рівності прав співвласників квартири, у зв`язку з чим вони мають право на надання їм у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає їхнім часткам у праві спільної часткової власності, у зв`язку з чим позовна вимога про визначення порядку володіння та користування квартирою, що є у спільній частковій власності, підлягає до задоволення та суд вважає за можливе визначити наступний порядок володіння та користування квартирою АДРЕСА_1 , що є у спільній часткові власності:

- надати у володіння та користування ОСОБА_2 жилу кімнату площею 18,1 кв.м (№ НОМЕР_4 на технічному паспорті на квартиру) та лоджію до даної жилої кімнати квартири АДРЕСА_1 ;

- надати у володіння та користування ОСОБА_5 жилу кімнату площею 18,1 кв.м (№ НОМЕР_4 на технічному паспорті на квартиру) та лоджію до даної жилої кімнати квартири АДРЕСА_1 ;

- надати у володіння та користування ОСОБА_6 жилу кімнату площею 11,4 кв.м (№ НОМЕР_5 на технічному паспорті на квартиру) квартири АДРЕСА_1 ;

- надати у володіння та користування ОСОБА_4 жилу кімнату площею 11,9 кв.м (№ НОМЕР_6 на технічному паспорті на квартиру) квартири АДРЕСА_1 ;

- місця загального користування в квартирі АДРЕСА_1 : кухня площею 8,8 кв.м (НОМЕР_9 на технічному паспорті на квартиру), ванна кімната площею 2,7 кв.м (НОМЕР_10 на технічному паспорті на квартиру), вбиральня (поєднана) площею 1,0 кв.м (НОМЕР_11 на технічному паспорті на квартиру) та коридор площею 15,6 кв.м (№ НОМЕР_7 на технічному паспорті на квартиру) залишити в спільному користуванні співвласників.

Іншого порядку володіння та користування квартирою, що є у спільній частковій власності та надання співвласникам у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає їхнім часткам у праві спільної часткової власності, встановити не можливо, оскільки житлова площа квартири становить 41,4 кв.м., кожному з чотирьох співвласників має бути виділено по 10,35 кв.м. житлової площі. Дана квартира містить три житлові кімнати, жодна з яких не відповідає частці співвласника у праві спільної часткової власності. При цьому, запропонований стороною позивачів варіант порядку володіння та користування квартирою, не буде порушувати прав відповідача, оскільки їй надається у користування кімната площею більш ніж належить їй у справі спільної часткової власності, позивачам же за таким порядком користування буде належати до користування площа менше ніж припадає на відповідача.

З огляду на повне задоволення позову, у порядку ч.ч. 1, 2 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, зокрема:

з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 242,39 грн та витрати з оплати вартості оцінки майна у розмірі 1 000,00 грн, разом 3 242,39 грн;

з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 242,39 грн;

з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_6 підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору 2 242,39 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 319, 356, 358, 391, 392 ЦК України, ст.ст. 2, 10, 13, 48, 49, 51, 76, 77-81, 89, 102, 133, 137, 141, 158, 209, 210, 247, 263, 265, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ), ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_3 ), ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_8 , АДРЕСА_2 ) про поділ квартири, що є у спільній сумісній власності, та надання у володіння та користування частини спільного майна в натурі - задовольнити.

В порядку поділу квартири, що є у спільній сумісній власності:

- визнати за ОСОБА_2 право власності на ј частину квартири АДРЕСА_1 ;

- визнати за ОСОБА_5 право власності на ј частину квартири АДРЕСА_1 ;

- визнати за ОСОБА_6 право власності на ј частину квартири АДРЕСА_1 .

Визначити наступний порядок володіння та користування квартирою АДРЕСА_1 , що є у спільній часткові власності:

- надати у володіння та користування ОСОБА_2 жилу кімнату площею 18,1 кв.м (№ НОМЕР_4 на технічному паспорті на квартиру) та лоджію до даної жилої кімнати квартири АДРЕСА_1 ;

- надати у володіння та користування ОСОБА_5 жилу кімнату площею 18,1 кв.м (№ НОМЕР_4 на технічному паспорті на квартиру) та лоджію до даної жилої кімнати квартири АДРЕСА_1 ;

- надати у володіння та користування ОСОБА_6 жилу кімнату площею 11,4 кв.м (№ НОМЕР_5 на технічному паспорті на квартиру) квартири АДРЕСА_1 ;

- надати у володіння та користування ОСОБА_4 жилу кімнату площею 11,9 кв.м (№ НОМЕР_6 на технічному паспорті на квартиру) квартири АДРЕСА_1 ;

Місця загального користування в квартирі АДРЕСА_1 : кухня площею 8,8 кв.м (НОМЕР_9 на технічному паспорті на квартиру), ванна кімната площею 2,7 кв.м (НОМЕР_10 на технічному паспорті на квартиру), вбиральня (поєднана) площею 1,0 кв.м (НОМЕР_11 на технічному паспорті на квартиру) та коридор площею 15,6 кв.м (№ НОМЕР_7 на технічному паспорті на квартиру) залишити в спільному користуванні співвласників.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 судові витрати: 2 242,39 грн - сплачений судовий збір, 1 000,00 грн - витрати з оплати вартості оцінки майна, а всього 3 242 (три тисячі двісті сорок дві) гривні 39 (тридцять дев`ять) копійок.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 судові витрати: 2 242 (дві тисячі двісті сорок дві) гривні 39 (тридцять дев`ять) копійок - сплачений судовий збір.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_6 судові витрати: 2 242 (дві тисячі двісті сорок дві) гривні 39 (тридцять дев`ять) копійок - сплачений судовий збір.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Повний текст рішення суду складено 16 вересня 2020 року.

Суддя: