Справа № 204/8934/19
Провадження № 2/204/495/20
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
15 вересня 2020 року Красногвардійський районний суд м.Дніпропетровська у складі:
головуючого судді Мащук В.Ю.,
при секретарі Голушко В.В.,
за участю представника позивача адвоката Біжко Ю.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Чечелівський районний у місті Дніпрі відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини, -
У грудні 2019 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив суд виключити з актового запису № 1254 від 04.12.2012 року про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складеного Красногвардійським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції у Дніпропетровській області, відомості про батька - ОСОБА_1 .
Судом вірно встановлено найменування третьої особи Чечелівський районний у місті Дніпрі відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).
В обґрунтування позовної заяви позивачем зазначено, що відповідач та позивач познайомилися у 2011 році. Сторони декілька разів зустрічалися. Стосунки між позивачем та відповідачем, у тому числі сімейні, не склалися, шлюбних відносин між ними зареєстровано не було.
У 2019 році позивачу, під час ознайомлення з матеріалами цивільної справи № 204/4469/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 огди про стягнення аліментів, стало відомо, що відповідач народила дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
За наслідками розгляду зазначеної цивільної справи, 22.09.2016 року - судом було постановлено заочне рішення по справі, яким позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання дитини було задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 , аліменти на утримання його малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини від усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 08.07.2016 року і до його повноліття, в особі матері ОСОБА_2 , допустивши по справі негайне виконання.
Будь-якої згоди на реєстрацію батьком дитини, позивач не давав.
З метою встановлення дійсності батьківства позивач запропонував відповідачу в досудовому порядку пройти лабораторне дослідження (молекулярно- генетичну експертизу) по встановленню його батьківства по відношенню до дитини - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Проте, на пропозицію позивача відповідач згоди не дала, у зв`язку з зазначеним позивач звернувся до суду з позовною заявою за захистом свого права.
В судовому засіданні представник позивача позовну заяву підтримала в повному обсязі, просила суд її задовольнити, посилаючись на обставини, які зазначені у позовній заяві. Проти винесення заочного рішення не заперечувала.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки не повідомила, відзив на позов чи заяву про розгляд справи за її відсутності суду, не надала.
Судом відповідно до ч.4 ст.223, ст.ст.280,281 ЦПК України ухвалено про розгляд справи в заочному порядку на підставі наявних в матеріалах справи доказів.
Представник третьої особи Чечелівського районного у місті Дніпрі відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду надав письмову заяву про розгляд справи за його відсутності.
Суд, вислухавши в судовому засіданні пояснення представника позивача, вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи у їх сукупності, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню у зв`язку з наступним.
Судом встановлено, згідно копії свідоцтва про народження, виданого 04.12.2012 року Красногвардійським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №1254, ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 ; батьком дитини записано - ОСОБА_1 , матір`ю - ОСОБА_2 (арк.с.20).
Рішенням Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 22 вересня 2016 року, вирішено стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , аліменти на утримання його малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі ј частини від усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 08 липня 2016 року і до його повноліття, в особі матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . З ОСОБА_1 стягнуто судові витрати на користь держави (а.с.21-22).

Відповідно до ч. 1 ст. 126 СК України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до ч.1, ч. 2 ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини.

У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження.

Відповідно до п. 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» вказано, що судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК України оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК) - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.ч.5,6 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Під час розгляду даної цивільної справи судом, ухвалою від 22 квітня 2020 року було призначено судову генетичну експертизу щодо встановлення батьківства ОСОБА_1 відносно дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Проведення експертизи доручено КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово - медичної експертизи» ДОР» (арк.с.62-64).

Відповідно до повідомлень КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово - медичної експертизи» ДОР» за № 444 від 07.05.2020 року, № 568 від 17.06.2020 року, ОСОБА_2 разом з дитиною викликалася для відбору біологічних зразків 15.06.2020 року, 13.07.2020 року (арк.с.69,72).

Відповідно до повідомлення КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово - медичної експертизи» ДОР» за № 662 від 15.07.2020 року, ухвала Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 22 квітня 2020 року про призначення судової генетичної експертизи повернена без виконання, у зв`язку з неявкою ОСОБА_2 з дитиною 15.06.2020 року та 13.07.2020 року на експертизу (арк.с.76).

Відповідно до ч. 1 ст.109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Таким чином, судово-генетичну експертизу не було проведено у зв`язку з неявкою до експертної установи відповідача разом із дитиною, при цьому причини неявки стосовно не явки до експертної установи, не повідомила. Отже, відповідач не з`явилась разом з дитиною до експертної установи без поважних причин.

У постанові від 19 вересня 2018 року у справі № 761/10732/16-ц (провадження № 61-29614св18), Верховний Суд зазначив про те, що враховуючи обставини справи, чутливість правовідносин, в яких виник спір, встановлення факту кровного споріднення між батьком і дитиною не може вважатись об`єктивним за відсутності висновку судово - медичної (молекулярно - генетичної) експертизи, навіть у випадку визнання позову про визнання батьківства відповідачем.

Предметом доказування в справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною.

Доводити відсутність кровного споріднення з дитиною можливо будь-якими допустимими доказами, у тому числі висновками судово-медичної, біологічної чи генетичної експертиз, при цьому для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла, тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі Калачова проти Російської Федерації № 3451/05, § 34, від 07 травня 2009 року, вказано, що «на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства».

Відповідно до п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, що затверджені наказом МЮ України від 12.01.2011 №96/5, підставою для внесення змін в актовий запис цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.

Таким чином, аналізуючи викладені доводи, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, у зв`язку з ухиленням ОСОБА_2 від присутності з дитиною для відбору порівняльних зразків крові для проведення експертизи, суд, враховуючи ст. 109 ЦПК України, приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позовної заяви.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати віднести на рахунок позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.126,136 СК України, Правилами внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затвердженими наказом Міністерства Юстиції України від 12.01.2011 №96/5, ст.ст.2,4,5,10,11,12,76-81,141,211,223, 247,258,259,263-268, 280, 282 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Чечелівський районний у місті Дніпрі відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини- задовольнити.

Виключити відомості про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікацій номер НОМЕР_1 , громадянина України, як батька дитини з актового запису № 1254, складеного 04.12.2012 року Красногвардійським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції у Дніпропетровській області про народження ІНФОРМАЦІЯ_1 дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя В.Ю. Мащук