Справа № 305/1381/20
Провадження по справі 2-з/305/18/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.09.2020. Рахівський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Марусяк М.О.

секретаря судового засідання Біроваш О.О.,

розглянувши заяву представника позивача, адвоката Шипова Кирила Юрійовича про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 , як представника від імені та в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Рахівської державної нотаріальної контори, третя особа, Ясінянська селищна рада Рахівського району Закарпатської області про визнання недійсним договору дарування №2-443 та скасування державної реєстрації права власності,-

ВСТАНОВИВ:

15.09.2020, адвокат Шипов Кирило Юрійович, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Рахівської державної нотаріальної контори, третя особа, Ясінянська селищна рада Рахівського району Закарпатської області про визнання недійсним договору дарування №2-443 та скасування державної реєстрації права власності.

Разом з позовною заявою, представник позивача, адвокат Шипов Кирило Юрійович подав заяву про забезпечення позову, яка мотивована тим, що з 30 квітня 2015 року, позивачу на підставі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів №714, виданого приватним нотаріусом Рахівського районного нотаріального округу Маріною А.С. належить комплекс будівель меблевої фабрики по АДРЕСА_1 . З моменту придбання вказаного нерухомого майна, позивач, в передбаченому ЗК України порядку, неодноразово безуспішно звертався до Ясінянської селищної ради з приводу надання йому в оренду або у власність земельної ділянки, орієнтованою площею 1,0721 га по АДРЕСА_1 , розташованої під належними позивачу приміщеннями меблевої фабрики, та призначеної для забезпечення функціонування меблевої фабрики як виробничого об`єкту. Рішенням Господарського суду Закарпатської області №907/378/16 від 23 вересня 2016 року зобов`язано сільську раду, повторно, розглянути звернення позивача щодо надання земельної ділянки і одночасно вказано про наявність у нього права користування цією ділянкою. Рішення господарського суду на сьогодні не виконано. В подальшому, в порядку поновлення своїх порушених прав на відведення земельної ділянки під обслуговування будівель меблевої фабрики, позивач оскаржив до суду рішення Ясінянської селищної ради №1391 від 13 жовтня 2015 року про надання у власність ОСОБА_4 земельної ділянки площею 0,1 га №0:09:002:0274, яка фатично була виділена зі складу запитуваної ОСОБА_2 землі. Рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області від 16 травня 2017 року №305/1587/16-ц, позов ОСОБА_2 задоволено: скасовано рішення про відведення вказаної землі у власність первісному власнику ОСОБА_5 , визнано недійсним з моменту видачі його свідоцтва про право власності цю ділянку з кадастровим №0:09:002:0274. Це рішення суду набрало законної сили 06 червня 2017 року. В ході розгляду справи ухвалою від 20 жовтня 2016 року на вказану земельну ділянку було накладено арешт, всупереч якому її було перепродано за оспорюваним договором №2-443 протягом розгляду справи№305/1587/16-ц. Договір дарування №2-443 від 24 квітня 2017 року є предметом спору у даній справі, оскільки внаслідок його вчинення і здійснення штучного переходу власності до іншої особи, права ОСОБА_2 залишаються порушеними. З огляду на те, що земельна ділянка №0:09:002:0274 була продана попереднім власником під час спору щодо правомірності її набуття, а також враховуючи обгрунтування позову щодо недобросовісності дій сторін правочину, вважає, що існують об`єктивні ризики її нового відчуження до закінчення даного судового спору, що унеможливить реальне виконання рішення. Відсутність на даний час будь-яких зареєстрованих обтяжень вказаної земельної ділянки надає безперешкодну можливість її титульному власнику зробити відчуження такої ділянки у будь-який передбачений ЦК України спосіб, в будь-який час закінчення розгляду справи. З урахуванням рішення Рахівського районного суду Закарпатської області від 16 травня 2017 року у справі №305/1587/16-ц, яким скасовано правомірність набуття першим власником земельної ділянки, всі подальші юридично значимі дії з нею мають бути визнані недійсними. Проте, внаслідок раніше вжитих протиправних дій власників даної ділянки, відновлення порушених прав ОСОБА_2 не здійснено, і може відкладатись у часі з кожним наступним відчуженням такого майна. Саме з метою присікання можливих протиправних дій, направлених на затягування судових спорів, збільшення їх кількості та ухилення від повернення земельної ділянки з кадастровим номером 0:09:002:0274, просить за необхідне в порядку забезпечення позову накласти арешт на дану земельну ділянку і встановити заборону її відчуження.

В порядку ч.1 ст.153 ЦПК України, сторони не викликалися.

На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось.

Дослідивши подану заяву та наявні матеріали справи, суд, приходить до висновку, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається, як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно ч.1, ч.7 ст.153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співрозмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Як вбачається із роз`яснень Пленуму Верховного Суду України в п.4 постанови № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовними вимогами.

Як вбачається з позовної заяви спір між сторонами виник з приводу земельної ділянки площею 0,01 га, кадастровий номер якої :09:002:0274, що розташована в АДРЕСА_2 .

Між сторонами існує спір щодо зазначеного вище нерухомого майна.

Заявлені позивачем види забезпечення позову - накладення арешту на майно та заборона вчиняти певні дії передбачені нормами чинного законодавства (п.1, п.2 ч.1 ст.150 ЦПК України) та є доцільними в рамках цієї справи та співмірними із заявленими вимогами.

Необхідність обрання таких видів забезпечення позову є обґрунтованим, так як невжиття вказаних видів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання майбутнього рішення суду.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Представник позивача, адвокат Шипов К.Ю. в заяві про забезпечення позову просить зустрічне забезпечення позову не застосувувати.

Також, наразі відсутні підстави вважати застосування даного виду забезпечення позову таким, що спричинить відповідачам збитки.

Крім того, позивач має зареєстроване в установленому законом порядку місце проживання на території України, підстав вважати її майновий стан таким, який ускладнить або зробить неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідачів, чи третьої особи, які можуть бути спричинені забезпеченням позову чи у випадку відмови у позові не має.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.149-153,15 Цивільного-процесуального кодексу України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача, адвоката Шипова К.Ю. про забезпечення позову - задовольнити.

До вирішення справи по суті за позовом ОСОБА_1 , як представника від імені та в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Рахівської державної нотаріальної контори, третя особа, Ясінянська селищна рада Рахівського району Закарпатської області про визнання недійсним договору дарування №2-443 від 24 квітня 2017 року та скасування державної реєстрації права власності та набуття рішенням суду законної сили, забезпечити цивільний позов, шляхом накладення арешту та встановлення заборони відчуження, на земельну ділянку площею 0,01 гектара, кадастровий номер земельної ділянки :09:002:0274, яка розташована в АДРЕСА_2 , цільовим призначенням якої являється - для будівництва індивідуальних гаражів, належної громадянину ОСОБА_3 .

Відомості відповідно до ч.1 ст.157 ЦПК України та Закону України «Про виконавче провадження»:

Стягувач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , мешканець АДРЕСА_3 .

Боржник: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , мешканець АДРЕСА_4 .

Примірник ухвали направити учасникам справи для відома та Рахівському районному відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), місцезнаходження: м. Рахів, вул. Шевченка, №43, Закарпатської області, для негайного виконання.

Ухвала суду про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження.

Оскарження ухвали суду про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду або через Рахівський районний суд Закарпатської області.

Головуюча: М.О. Марусяк