Справа № 629/1142/20
Провадження № 2/629/627/20
08.09.2020 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі головуючого судді Каращука Т.О., за участю секретаря судового засідання Котяй А.Ю., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу №629/1142/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки за прострочення зі сплати аліментів,-
Позивач звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення зі сплати аліментів. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що рішенням Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 05.08.2013 року по справі №629/2958/13-ц з ОСОБА_2 на користь позивача стягнуто аліменти на утримання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/3 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 30% прожиткового мінімуму, встановленого для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 16.07.2013 року і до досягнення найстаршою дитиною повноліття, однак аліменти відповідач сплачував не в повному обсязі, у зв`язку з чим станом на 31.12.2019 року виникла заборгованість у розмірі 44 270,02 грн. Враховуючи вище вказане, позивач просить стягнути неустойку за прострочення зі сплати аліментів у розмірі 11 723,60 грн.
Ухвалою суду було відкрито провадження по справі в порядку спрощеного провадження без виклику сторін та надано сторонам час для подання заяв по суті.
Ухвалою від 08.07.2020 року було здійснено перехід від спрощеного позовного провадження без виклику сторін до спрощеного з викликом.
У судове засідання сторони не з`явилися, про час, місце та дату судового засідання були повідомлені належним чином, про причини не явки не повідомили.
Від відповідача відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову на адресу суду не надходило, у зв`язку з чим суд вважає можливим застосувати положення ст.280 ЦПК України та розглянути справу заочно.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що рішенням Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 05.08.2013 року по справі №629/2958/13-ц з ОСОБА_2 на користь позивача стягнуто аліменти на утримання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/3 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 30% прожиткового мінімуму, встановленого для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 16.07.2013 року і до досягнення найстаршою дитиною повноліття ( а.с.6).
Згідно розрахунку заборгованості по аліментам, складеного державним виконавцем Яценко С.А. за виконавчим листом №629/2958/13-ц станом на 31.12.2019 року має заборгованість у розмірі 44 270,02 грн. (а.с.9-11).
Відсутня інформація щодо того, чи був зазначений розрахунок боржником у встановленому законом порядку оскаржений, тому підстав вважати його невірним у суду немає.
Згідно розрахунку, наданому позивачем, неустойка за прострочення зі сплати аліментів складає 11 723,60 грн.(а.с.1-3).
Заперечень від відповідача не надходило.
Так, стаття 18 Конвенції про права дитини 1989 року, ратифікована постановою Верховної
Ради Української РСР від 27 лютого 1991 року, визначає обов`язок Держави-учасниці докладати всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини.
Згідно із ч.1 ст.196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
Предметом доказування у справі про стягнення неустойки за порушення аліментного зобов`язання зокрема, являються обставини, які свідчать про наявність заборгованості, наявність його вини в її утворенні та обставин, які впливають на визначення остаточного розміру стягнення.
Відповідно до роз`яснень, що містяться у п.22 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 р. № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», передбачена ст.196 СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи.
На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. Даних відомостей відповідачем не надано.
В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів.
Виходячи з презумпції вини особи, яка прострочила виконання зобов`язання, відсутність вини в простроченні сплати аліментів повинен довести платник аліментів.
Проте таких обставин відповідачем суду надано не було та судом в ході судового розгляду не встановлено.
Згідно з приписами ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Постанова Верховного Суду від 25.04.2018 р. справа №572/1762/15-ц (реєстраційний 75296544) містить висновки про відступлення від висновків, які викладені в постанові Верховного Суду України від 01.07.2015р. та в наступних постановах того ж суду, щодо застосування ст. 196 СК України.

Так, за правовим висновком Верховного Суду пеня за прострочення сплати аліментів згідно з положеннями ст.196 СК України, має розраховуватися виходячи з таких вимог закону.

Статтею 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення.

Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму.

З матеріалів справи, зокрема розрахунку державного виконавця вбачається, що станом на 31.12.2019 року відповідач ОСОБА_2 допустив несплату аліментів на загальну суму 44 270, 02 коп.

Отже, виходячи з цих обставин справи, наведених вимог закону, суд перевіривши наведений позивачем у позові розрахунок пені, встановивши його правильність, приходить до висновку, що загальний розмір пені становить 11 723, 60 грн.

Крім того, у відповідності до вимог ст.141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 840,80 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 179, 180, 196 СК України, ст.ст. 10-13, 76-84, 141, 223, 258-259, 263-265, 274-279, 280-284 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки за прострочення зі сплати аліментів - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку (пеню) за прострочення зі сплати аліментів на утримання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 11 723, 60 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в сумі 840,80 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Лозівський міськрайонний суд Харківської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Позивач, який брав участь у справі, але не був присутнім в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, може подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення.

Інформація про сторони:

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя Т.О.Каращук