Справа № 183/568/18
№ 2-п/183/24/20

У Х В А Л А
03 вересня 2020 року Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області, у складі:
головуючої судді Сороки О.В.,
секретаря Пащенко А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі № 183/568/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення фактів, що мають юридичне значення та визначення частки в спільному сумісному майні подружжя, -
14 серпня 2020 року до канцелярії Новомосковського міськрайонного суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 26 листопада 2018 року по справі № 183/568/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення фактів, що мають юридичне значення та визначення частки в спільному сумісному майні подружжя.
Свою заяву відповідач обґрунтовує тим, що в провадженні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення фактів, що мають юридичне значення та визначення частки в спільному сумісному майні подружжя.
Про те, що в провадженні суду знаходиться вищевказана справа, а також про те, що по цій справі винесено рішення, відповідач дізнався від позивача. Відповідач зазначає, що позивач при розгляді справи, користуючись відсутністю у судових засіданнях відповідача, та його неможливістю спростувати обставини, які не відповідають дійсності і такі обставини суд взяв до уваги при винесенні оскаржувального рішення. Копію рішення представник відповідача отримав 05 серпня 2020 року.
Оскільки у сторін вже тривалий час припинено сімейні відносини, відповідач майже зовсім не спілкується з позивачем і сторони взагалі намагались уникати будь-яких контактів між собою. Повідомлення про судові засідання по вказаній справі відповідач не отримував та не знав про те, що така справа перебуває в провадженні суду. У зв`язку з відсутністю у судових засіданнях, відповідач був позбавлений можливості спростувати обставини, на які посилалась позивач обґрунтовуючи свої позовні вимоги. Будь-яких прямих доказів того, що позивач купувала будинок за свої особисті кошти, матеріали справи не містять. Таким чином, відповідач зазначає, що суд виносячи заочне рішення спирався лише на свідчення осіб, про яких заявила позивач, не маючи можливості вислухати свідків з боку іншої сторони. Крім того, відповідач вважає, що судом не в повному обсязі з`ясовані всі обставини по справі, відповідач була позбавлена можливості надати всі докази по справі.
Сторони судове засідання не з`явилися.
Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.
Заочним рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 26 листопада 2018 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 задоволено частково.
Встановлено факт спільного проживання у шлюбі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 в період з 26 лютого 1994 року по 13 серпня 2004 року.
Визнано за ОСОБА_2 право власності на 49/80 частини житлового будинку з надвірними побудовами та спорудами за АДРЕСА_1 , який в цілому складається з: житлового будинку літ. «А» загальною площею літ. «Б», літньої кухні літ. «В», гаражу літ. «Г», вбиральні літ. «Д», навісу літ. «Ж», сараю літ. «К», Ѕ частини колодязю № 1, воріт № 2, хвіртки № 3, огорожі № 4,5, замощення № 6.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати в сумі 1057,20 грн.
Матеріали справи містять не вручені конверти з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 69,77).
Відповідач у спосіб, передбачений нормами ЦПК України, отримав заочне рішення суду лише 05 серпня 2020 року, а тому визначений процесуальний строк для подачі відповідачем заяви про перегляд заочного рішення не порушено.
Пункт 30 Постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 р. встановлює, що заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до ст. 224 ЦПК України допускається лише у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з`явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними.... і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог.
Тобто, однією з необхідних умов для заочного провадження є неявка відповідача в судове засідання. Неявкою відповідача є його фактична відсутність в залі судового засідання при розгляді справи по суті. При цьому необхідно враховувати, що неявкою відповідача є його особиста відсутність, а також відсутність його представника.
У відповідності до ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Суду надано достатньо даних про те, що відповідач з поважних причин не з`явився в судове засідання.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення відповідачем не порушено, оскільки матеріали справи даних про те, що ним отримано копію судового рішення, не містять.
Разом з тим, скасування заочного рішення можливе лише за умов одночасної наявності згаданих обставин.
Суд приходить до висновку, що доводи відповідача мають істотне значення для правильного вирішення справи
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 286-288 ЦПК України, суд,-
п о с т а н о в и в:
Скасувати заочне рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 26 листопада 2018 року по справі № 183/568/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення фактів, що мають юридичне значення та визначення частки в спільному сумісному майні подружжя.
Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.
В судове засідання викликати осіб, які беруть участь у справі.
Проведення судового засідання призначити на 11 годину 00 хвилин 02 жовтня 2020 року в залі судових засідань Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області.
Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.
Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої-п`ятої ст. 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив та заперечення до закінчення підготовчого провадження, якщо судом не встановлено інший строк.
Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьої-п`ятої ст. 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
Окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише ухвала про відкриття провадження щодо порушення правил підсудності.
Ухвала про перегляд заочного рішення оскарженню не підлягає.

Суддя Сорока О.В.