ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 вересня 2020 року м. Фастів

Суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Ковалевська Л.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

В серпні 2020 року позивач звернувся до Фастівського міськрайонного суду Київської області з даною позовною заявою, в якій просив суд розірвати шлюб між ним та відповідачем зареєстрований Макарівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, за актовим записом № 109, а також встановити йому дні, години та умови спілкування з дитиною.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд перевіряє чи подана вона з додержанням норм чинного законодавства, а саме статей 175-177 ЦПК України.

Як вбачається з позовної заяви, позивач зазначає, що відповідач зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , а фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

13.08.2020 року, з метою перевірки місця реєстрації відповідача, судом було зроблено запит в порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України, до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області.

Згідно відповіді відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області від 25.08.2020 №9724/20, гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , не значиться.

У зв`язку з вищенаведеним, 26.08.2020 судом було зроблено запит до Макарівської селищної ради Макарівського району Київсьткої області про, що 14.09.2020 було отримано відповідь, з якої вбачається, що гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_2 , не зареєстрована, відомості щодо фактичного місця проживання гр. ОСОБА_2 в Макарівській селищній раді відсутні.

Враховуючи відсутність відомостей про фактичне місце проживання та реєстрації відповідача, суд позбавлений можливості вірно визначити підсудність даної справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Разом з тим, згідно з п.9 ст. 28 ЦПК України, позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Слід також зауважити, що в силу ст. 378 ЦПК України, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності), судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю.

Тобто, з наданих суду письмових доказів, судом не встановлено зареєстроване місце проживання відповідача на території м. Фастів та Фастівського району, що дало б можливість відкрити провадження у вказаній справі чи передати її за підсудністю за останнім відомим зареєстрованим місцем проживання відповідача.

Таким чином, на підтвердження звернення до суду із даним позовом, позивачу необхідно надати докази того, що останнє відоме зареєстроване місце проживання або перебування чи постійного заняття (роботи) відповідача відноситься до підсудності Фастівського міськрайонного суду Київської області, чи докази того, що майно відповідача знаходиться на території міста Фастів чи Фастівського району.

Згідно п. 5 ч 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Зазначена вимога закону позивачем не дотримана при зверненні до суду.

Крім цього, відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Зазначена вимога закону позивачем не дотримана при зверненні до суду.

Крім цього, за змістом ч. 4, 5 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Таким чином, з урахуванням вищевикладених обставин, у позовній заяві та матеріалах справи відсутні докази у підтвердження факту вирішення справи в позасудовому порядку, а також відсутнє рішення саме органу опіки та піклування щодо встановлення умов спілкування позивача ОСОБА_1 з дитиною.

Відповідно до вимог ст. 159 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Враховуючи вище зазначені норми, позивачем не залучено до участі в розгляді справи відповідний орган опіки та піклування.

Крім цього, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем у поданій позовній заяві вказано дві позовні вимоги немайнового характеру: щодо розірвання шлюбу та щодо встановлення умов у спілкуванні з неповнолітнім сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2020 рік» установлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2020 року 2 102,00 гривня.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою - підприємцем встановлено ставку судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 840,80 грн.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Однак, у порушення вищевикладених норм права позивачем згідно квитанції №0.0..1 від 05.08.2020 оплачено судовим збором тільки одну заявлену ним позовну вимогу немайнового характеру на суму 840,80 гривень.

Таким чином, позивачу необхідно доплатити судовий збір у порядку та розмірах встановлених законом або надати документи, що підтверджують підстави.

Враховуючи вищенаведене, вказані обставини позбавляють можливості відкрити провадження у справі.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху , який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 175-177, 185 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Встановити термін для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що при невиконанні вимог даної ухвали у встановлений строк, позовна заява бути вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Л.М.Ковалевська