Справа № 534/1794/19
Провадження № 2/524/1939/20
УХВАЛА

про повернення зустрічної позовної заяви

17 вересня 2020 року м. Кременчук

Суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука Погрібняк О.М., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини,

встановила:

06 листопада 2019 року до Комсомольського міського суду Полтавської області надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про збільшення розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини.

17 грудня 2019 року ухвалою судді Кобеляцького районного суду Полтавської області Тесленко Т.В. відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про збільшення розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини, призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін на 10 лютого 2020 року.

Вказану ухвалу суду відповідач ОСОБА_1 отримав 14 січня 2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. (т. 1 а.с. 70).

21 січня 2020 року до Кобеляцького районного суду Полтавської області відповідачем ОСОБА_1 було подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини, сформовану в системі «Електронний суд», одночасно заявивши клопотання про звільнення його від сплати судового зору. В обґрунтування клопотання про звільнення від судового збору ОСОБА_1 зазначав, що його реальний дохід менше встановленого законом прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвалою судді Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області Погрібняк О.М. від 08 вересня 2020 року справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 , про збільшення розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини прийнято до провадження судді, призначено судове засідання у справі на 13 жовтня 2020 року о 09.00 год.

Ухвалою судді Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області Погрібняк О.М. від 08 вересня 2020 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору відмовлено, зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини залишено без руху у зв`язку із несплатою ним судового збору, надано позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю п`ять днів з дня отримання позивачем копії ухвали

16 вересня 2020 року до Автозаводського районного суду м. Кременчука на виконання ухвали від 08 вересня 2020 року про залишення позовної заяви без руху через систему «Електронний суд» надійшла заява ОСОБА_1 про усунення недоліків.

Вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 про усунення недоліків суддя дійшла висновку, що недоліки, які зазначенні в ухвалі судді про залишення позовної заяви без руху від 08 вересня 2020 року, позивачем не усунуті, судовий збір за подання до суду зустрічної позовної заяви не сплачено. В заяві ОСОБА_1 про усунення недоліків від 16 вересня 2020 року ним повторно заявлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору, яке суддею вже було розглянуто та у задоволенні якого було відмовлено в ухвалі від 08 вересня 2020 року. ОСОБА_1 до заяви про усунення недоліків від 16 вересня 2020 року додатково додано довідки про його доходи за лютий 2019 року серпень 2020 року, з яких вбачається, що його загальна сума доходу за цей період становила 177032,38 грн., сума до сплати після утримань 96344,69 грн., з чого вбачається що позивач отримував дохід та мав можливість сплатити судовий збір у розмірі 2522,40 грн.

Звільнення, зменшення, відстрочення, розстрочення сплати судового збору за клопотанням сторони є правом суду, а не його обов`язком, тому відбувається на розсуд суду у кожному конкретному випадку на підставі поданих стороною доказів та наведених у клопотанні підстав.

Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення п. 1 ст. 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах, так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (п. 59 рішення ЄСПЛ від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland»)). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Відповідно до частин 1, 2 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Приймаючи до уваги викладене, зустрічну позовну заяву необхідно повернути позивачу.

Керуючись ст.ст.176, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя

ухвалила:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Автозаводський районний суд м. Кременчука Полтавської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя О.М. Погрібняк