Провадження № 2/760/2115/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 вересня 2020 року Солом"янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого- судді- Шереметьєвої Л.А.

за участю секретаря- Шпори М.М.

позивача- ОСОБА_1

представника позивача- ОСОБА_2

відповідача 1- ОСОБА_3

відповідача 2- ОСОБА_4

представника відповідача 2- ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 в інтересах малолітнього сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суд

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду з позовом і просить визначити додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її батька ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Посилається в позові на те, що ї мати ОСОБА_7 та ОСОБА_6 з 1995 року проживали однією сім`єю. ІНФОРМАЦІЯ_3 у даних відносинах народилася вона. Після припинення фактичних шлюбних відносин батьків у 1997 році вона залишилася проживати з матір`ю.

Після 2009 року ОСОБА_6 припинив участь у її вихованні, а також будь-які відносини, не приймав участі у покритті витрат на її утримання.

Рішеннями Солом`янського районного суду м. Києва від 24 вересня 2008 року по та від 17 березня 2015 року з нього стягувались аліменти на користь ОСОБА_7 на її утримання, однак ним не виконувалися.

26 жовтня 2019 року їй матері випадково стало відомо про те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 помер.

Виявилось, що після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої увійшла належна спадкодавцю на праві власності квартира АДРЕСА_1 .

Спадщину після смерті ОСОБА_6 прийняли відповідачі: ОСОБА_1 набув в порядку спадкування право власності на 2/3 частини квартири, а відповідач ОСОБА_4 - на 1/3 частини квартири.

Спадкоємці, які прийняли спадщину, були достовірно обізнані про наявність іншого спадкоємця, однак не повідомили про це нотаріусу, внаслідок чого її не було повідомлено про відкриття спадщини.

Вважає, що пропустила строк на подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки вона не проживала разом з померлим починаючи з 1997 року, а починаючи з 2009 року взагалі не мала з ним та з його рідними та близькими будь - яких стосунків.

Інші спадкоємці, які прийняли спадщину, не повідомили їй про смерть батька.

Виходячи з цього, просить задовольнити позов.

Позивачка та її представник в судовому засіданні позов підтримали.

Відповідачі ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , як законний представник малолітнього спадкоємця ОСОБА_6 , в судовому засіданні проти позову заперечували.

Зазначили, що позивачка не спілкувалася з батьком з власної ініціативи, на момент його смерті була повнолітньою, а тому вважають, що позивачка свідомо, за відсутності будь-яких перешкод з їх боку, не вчинила дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.

Виходячи з цього, просять відмовити у задоволенні позову.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд не знаходить підстав для задоволення вимог позивачки, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч.ч. 1 та 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивачки ОСОБА_6 .

Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої ввійшла квартира АДРЕСА_1 .

30 вересня 2016 року за заявою відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , яка діяла також в інтересах малолітнього сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Леонтьєвою Г.О. була відкрита спадкова справа № 3/2016.

Заявою від 20 січня 2017 року відповідачка ОСОБА_3 відмовилася від спадщина на користь сина.

03 лютого 2017 року ОСОБА_4 та малолітньому ОСОБА_8 були видані Свідоцтва про право на спадщину відповідно на 1/3 та 2/3 частини квартири.

/ а.с.20; 26; 79 - 173 /

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

За змістом ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починаєтьсяз часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Аналіз вищезазначеної норми закону свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Обов`язок доведення поважності пропуску строку для прийняття спадщини покладається на спадкоємця.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч.3 ст.1272 ЦК України не застосовуються.

Це відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах: від 26 вересня 2012 року № 6-85 цс 12, від 4 листопада 2015 року № 6-1486 цс 15, від 14 вересня 2016 року № 6-1215 цс 16.

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 13 грудня 2018 року в справі № 459/295/16-ц / провадження № 61-19401св18/ поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Виходячи з цих обставин та викладеного вище,суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення вимог позивачки.

Керуючись ст.ст.15,16, 1220, 1222, 1223,1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76 - 82, 141, 259, 263 - 265, 268, 273 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

В позові ОСОБА_1 до ОСОБА_3 в інтересах малолітнього сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 14 вересня 2020 року.

Суддя Л.А. Шереметьєва