Постанова

Іменем України

08 вересня 2020 року

м. Київ

провадження № 22-ц/824/9770/2020

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Мазурик О.Ф. (суддя-доповідач),

суддів: Білич І.М., Махлай Л.Д.,

за участю секретаря Ратушного А.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Альфа-Банк", який є правонаступником Публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк",

на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва про забезпечення позову

в складі судді Коваль О.А.

від 10 квітня 2020 року

у справі №759/22570/19 Святошинського районного суду м. Києва

за заявою ОСОБА_1

про забезпечення позову

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1

до Публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк", правонаступником якого є Акціонерне товариство "Альфа-Банк",Державного реєстратора Комунального підприємства "Реєстраційне бюро" міста Києва Тарасенка Ігоря Миколайовича,

треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

про визнання протиправними дій державного реєстратора, скасування рішення державного реєстратора,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк" (далі - ПАТ "Укрсоцбанк"), Державного реєстратора Комунального підприємства "Реєстраційне бюро" міста Києва Тарасенка І.М. (далі - державний реєстратор) за захистом свого порушеного права власності на майно, яке є предметом іпотеки, та вибуло з його володіння в позасудовому порядку шляхом перереєстрації права власності на іпотекодержателя.

Одночасно з позовом ОСОБА_1 подав заяву про забезпечення позову, в якій просив забезпечити позов шляхом накладення арешту та заборони вчиняти будь-які дії щодо предмета іпотеки - квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заяви посилався на те, що в жовтні 2019 року йому стало відомо про те, що 18.03.2019 державним реєстратором прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, а саме про перереєстрацію в позасудовому порядку права власності належної йому квартири АДРЕСА_1 за АТ "Укрсоцбанк".

Вважав, що переоформлення квартири здійснено з грубим порушенням норм діючого законодавства. Такі незаконні дії, на думку позивача, можуть унеможливити чи утруднити виконання рішення суду у разі задоволення позову та повернення квартири із незаконного володіння.

Також зазначив, що АТ "Укрсоцбанк", як власник спірної квартири, має право в будь-який час відчужити спірну квартиру, що теж призведе до унеможливлення виконання рішення суду у разі задоволення позову.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 10 квітня 2020 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено частково.

Вжито заходи по забезпеченню позову шляхом накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1

В решті вимог заяви відмовлено.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду в частині задоволених вимог відповідач АТ "Альфа-Банк", діючи через свого представника Гамор Н.В., подав до суду апеляційну скаргу, посилаючись на те, що ухвала суду є незаконною та необґрунтованою, постановлена з порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню.

В обґрунтування апеляційної скарги посилався на те, що заявником не надано суду жодних доказів на підтвердження наявності підстав для забезпечення позову, в тому числі доказів реальної загрози невиконання чи утруднення виконання рішення суду у разі задоволення позову.

На думку скаржника, суд, задовольняючи заяву про забезпечення позову, не з'ясував обставини, які мають значення по справі, застосував заходи забезпечення позову, які не можна вважати співмірними із заявленими позовними вимогами, не зазначив жодних мотивів про обґрунтованість припущення про те, що невжиття заходів забезпечення позову може в майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення.

Вважав, що лише наявність спору не є обов'язковою підставою для вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно.

Суд не взяв до уваги, що при вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову, враховуються інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням заходів забезпечення позову.

Суд також не взяв до уваги, що згідно положень процесуального закону заявник зобов'язаний запропонувати конкретні пропозиції щодо забезпечення позову.

Крім того, як на підставу скасування ухвали суду посилався на те, що судом порушено порядок розгляду заяви про забезпечення позову та розглянуто заяву без виклику учасників справи.

За вказаних обставин просив скасувати ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 10.04.2020 про забезпечення позову та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити в задоволенні заяви про забезпечення позову.

Заперечуючи проти апеляційної скарги позивач ОСОБА_1 подав відзив. Посилаючись на те, що процесуальне питання щодо забезпечення позову судом першої інстанції вирішено з дотриманням вимог закону, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.

Інші учасники справи своїм правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалися.

Представник АТ "Альфа-Банк" - Белінський Б.А. в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримав та просив задовольнити з підстав, викладених в ній.

Позивач та його представник ОСОБА_5 в судовому засіданні проти задоволення апеляційної скарги заперечували, просили залишити без задоволення, а ухвалу суду - без змін.

Відповідач ТОВ «ЕС.ДІ.СІ.ГРУП», належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання свого представника не направив, причини неявки суду не повідомив.

Відповідач - державний реєстратор Тарасенко І.М., належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явився.

Треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явилися.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи, які не з'явилися в судове засідання, та їх представників.

Позивач ОСОБА_1 повідомив, що треті особи обізнані про судове засідання та просив проводити судове засідання без їх участі.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Постановляючи ухвалу, суд першої інстанції виходив із наявності правових підстав для вжиття заходів забезпечення позову.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Частиною 1 статтею 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Отже, важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду у разі задоволення позову.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого перебуває справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Також, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками справи.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 на праві власності належала квартира АДРЕСА_1 .

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна 18 березня 2019 рок державний реєстратор Тарасенко І.М. прийняв рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 46056874 від 20.03.2019 про перереєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 на АТ "Укрсоцбанк", правонаступником якого є АТ "Альфа-Банк".

Звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову, ОСОБА_1 вказував на те, що про перереєстрацію права власності на квартиру за банком йому стало відомо 07.10.2019. Вважав, що квартира переоформлена з грубим порушенням вимог діючого законодавства, що і змусило його звернутися до суду з позовом про визнання протиправними дій державного реєстратора та скасування рішення державного реєстратора.

З наведеного слідує, що між сторонами виник спір з приводу законності звернення стягнення на іпотечне майно в позасудовому порядку шляхом перереєстрації права власності на нерухоме майно за Банком.

Ураховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції обґрунтовано виходив з того, що існує реальний спір з приводу нерухомого майна (квартира) та невжиття заходів забезпечення позову може ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду у разі задоволення позову.

За вказаних обставин, колегія суддів вважає мотивованим та обґрунтованим висновок суду першої інстанції щодо наявності правових підстав для задоволення заяви про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірну квартиру.

Ухвала суду є обґрунтованою та мотивованою, судом в мотивувальній частині ухвали зазначено норми права, якими врегульовано підстави та порядок вжиття заходів забезпечення позову; зазначено про те, що між сторонами дійсно існує спір щодо квартири та про можливість її відчуження теперішнім власником - АТ "Альфа-Банк".

До того ж, судом в ухвалі правильно надано оцінку тому, що Банк, як власник спірної квартири, в будь-який час може розпорядитися спірним майном, оскільки незадоволення заяви про забезпечення позову може призвести до того, що новий власник, який дійсно не позбавлений права розпорядження квартирою, має змогу реалізувати предмет спору і як наслідок з`явиться інший новий власник, що може істотно ускладнити виконання рішення суду у разі задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги, що судом застосовано неспівмірні заходи забезпечення позову колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки в позовній заяві позивач просив скасувати державну реєстрацію права власності на спірну квартиру, а судом в рахунок забезпечення позову накладено арешт на цю ж спірну квартиру. Отже, заходи забезпечення позову є співмірними та безпосередньо пов`язані з предметом спору, а також необхідними і достатніми для забезпечення виконання судового рішення.

Доводи апеляційної скарги про те, що позивач не надав доказів, які б свідчили про вчинення відповідачем дій, спрямованих на відчуження спірного нерухомого майна, не заслуговують на увагу суду, оскільки згідно процесуального закону умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення суду.

Крім того, цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти всі обставини, які мають значення для справи, встановлення яких необхідне для вирішення спору по суті. Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним ефективно захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли невжиття заходів забезпечення позову може потягнути за собою неможливість виконання судового рішення.

Доводи апеляційної скарги, що заявником не запропоновано конкретні пропозиції щодо забезпечення позову є безпідставними, оскільки як вбачається зі змісту заяви позивач просив вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру та заборони вчиняти будь-які дії з предметом іпотеки. Тобто заявником чітко сформульовано пропозиції щодо забезпечення позову.

Доводи апеляційної скарги, що суд порушив норми процесуального права та розглянув заяву без виклику учасників колегія суддів вважає безпідставними, оскільки згідно з ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Сукупність вищезазначених обставин та положень закону приводить до висновку, що суд першої інстанції у відповідності до вимог, передбачених ст. 153 ЦПК України, мотивував своє судове рішення та дійшов вірного висновку про наявність правових підстав для забезпечення позову.

Одночасно, слід зазначити, що забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення.

Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Зважаючи на викладене, судова колегія приходить до висновку, що судом першої інстанції питання щодо забезпечення позову вирішено з дотриманням норм процесуального права.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За вказаних обставин, колегія суддів приходить до висновку про залишення ухвали суду без змін, а скарги без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 268, 374, 375, 383, 384, 389 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Альфа-Банк", який є правонаступником Публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк", - залишити без задоволення.

Ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 10 квітня 2020 року про забезпечення позову - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Повний текст постанови складено 09 вересня 2020 року.

Головуючий О.Ф. Мазурик

Судді І.М. Білич

Л.Д. Махлай