Справа № 183/1099/20
№ 2/183/2172/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 травня 2020 року Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді Сороки О.В.,

секретаря Пащенко А.С.,

розглянувши, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Новомосковської міської ради, ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Новомосковського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Шевченко Олександр Михайлович, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Новомосковської міської ради, ОСОБА_2 , в якому просить визначити йому додатковий двомісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свій позов обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати - ОСОБА_3 . Після смерті матері залишилось спадкове майно, а саме: частка в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 , що належала їй на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 30 жовтня 1998 року Дніпропетровською механізованою колоною та зареєстрованого Новомосковським БТІ у реєстрову книгу за № 15918-89.

Заповіту мати не залишила, позивач являється спадкоємцем першої черги за законом. Коли він, бажаючи оформити документи на спадщину матері, звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, то приватним нотаріусом Шевченко О.М. було заведено спадкову справу №68/2019, однак постановою від 20 вересня 2019 року нотаріус відмовив у її прийнятті, в зв`язку з тим, що він пропустив встановлений ст. 1269, 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини. В зв`язку з чим, нотаріус радив звернутися до суду з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини згідно ст. 1272 ЦК України.

Так, позивач зазначає, що протягом шести місяців після смерті матері, він не звернувся вчасно до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, в зв`язку з тим, що фактично проживав зі своєю родиною та з мамою, адже ІНФОРМАЦІЯ_2 у нього народилась донька ОСОБА_4 , і матір допомагала йому з дружиною доглядати за нею, а згодом, коли мати захворіла, позивач з дружиною доглядали за матір`ю, купували ліки та вели господарство. Через 5 місяців, а саме ІНФОРМАЦІЯ_3 у позивача народилася друга дитина - син ОСОБА_5 . Ряд сімейних обставин, хвороба та втрата рідної матері у віці 53 роки, народження двох дітей, фізична та моральна втома призвели до погіршення стану здоров`я позивача, в зв`язку з чим, він захворів на пневмонію та проходив лікування в КЗ «Дніпропетровській міській клінічній лікарні № 21 ім. проф. Є.Г. Попкової» Дніпропетровської облради в період з 10.08.2015 року по 26.08.2015 року. Згодом, в кінці 2015 року важко захворів його батько, ОСОБА_6 , який потребував його допомоги та догляду, а ІНФОРМАЦІЯ_4 він помер.

За вказаних обставин позивач вважає, що причина пропуску строку для прийняття спадщини є поважною, а тому є достатні підстави для визначення йому додаткового часу для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 25 лютого 2020 року відкрите провадження по справі, одночасно зобов`язано третю особу надати копія спадкової справи після смерті ОСОБА_3 (а.с.30-32).

В судове засідання представник позивача не з`явилася, звернувшись до суду з заявою про розгляд справи у її відсутність, позов підтримала.

Представник відповідача - Новомосковської міської ради в судове засідання не з`явився, надіславши до суду заяву в якій позов визнали, справу просили розглядати у відсутність представника міської ради.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, подавши до суду заяву в якій позов визнав, справу просив розглядати у його відсутність.

Представник третьої особи в судове засідання також не з`явилася, однак його неявка не перешкоджає розгляду справи.

На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи.

Суд, дослідивши докази, з точки зору належності та допустимості, а у своїй сукупності з точки зору достатності, дійшов до наступного.

У відповідності до свідоцтва про народження позивача (а.с.14), матір`ю позивача є ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Новомосковську Дніпропетровської області, що стверджується свідоцтвом про смерть останньої (а.с.13).

Згідно свідоцтва про право власності на житло, виданого 30 жовтня 1998 року Дніпропетровською механізованою колоною та зареєстрованого Новомосковським БТІ у реєстрову книгу за № 15918-89 померлій ОСОБА_3 на праві приватної власності належала частка в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 (а.с.15).

Після смерті ОСОБА_3 приватним нотаріусом Новомосковського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Шевченко Олександром Михайловичем заведено спадкову справу за №68/2019, з матеріалів якої вбачається, що позивач 11 вересня 2019 року звернувся до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с.34).

З довідки Новомосковської міської ради (а.с. 36) вбачається, що померла по день смерті була зареєстрована одна, за адресою: АДРЕСА_2 .

Так, ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

У відповідності до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, тобто з моменту смерті спадкодавця.

Судом встановлено, що 29 вересня 2019 року нотаріусом відмовлено позивачеві у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, належне ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки в шестимісячний строк після смерті спадкодавця позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у встановленому законом порядку, на час відкриття спадщини разом зі спадкодавцем постійно не прожив (а.с.44).

У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень викладених абзацами 1, 2, 3, 4 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як зазначає позивач у своєму позові, причиною пропуску строку для прийняття спадщини стало народження сина ОСОБА_7 (а.с. 18), а також хвороба на пневмонію та проходження лікування в КЗ «Дніпропетровській міській клінічній лікарні № 21 ім. проф. Є.Г. Попкової» Дніпропетровської облради (а.с. 20).

Отже, в судовому засіданні знайшло своє підтвердження, що позивач з поважної причини пропустив строк для прийняття спадщини. Доводи, викладені позивачем у позові розцінюються судом, як поважні причини, пов`язані з істотними для позивача труднощами на вчинення такої дії.

Відповідно до ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Аналіз вищезазначених норм закону, а також встановлені в судовому засіданні обставини, щодо причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, та відсутність інших спадкоємців, що прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , дають суду підстави для визначення позивачеві додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , і достатнім, в даному випадку, буде строк у два місяці.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 76, 81, 89, 263, 265 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до Новомосковської міської ради, ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Новомосковського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Шевченко Олександр Михайлович, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , (РНОКПП - НОМЕР_1 ) додатковий строк у 2 (два) місяці, з дня набрання рішення законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення через канцелярію Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 ЦПК України, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя О.В. Сорока.