Справа № 369/5183/19
Провадження №2/369/4492/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.09.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі

головуючого судді Пінкевич Н.С.

секретаря Одинцова О.С.

за участі позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , приватного нотаріуса Гречана Руслана Тарасовича про визнання правочинів недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває вищевказана цивільна справа.

Представником відповідача подано до суду заяву про забезпечення доказів шляхом витребування інформації щодо позивача.

У підготовчому судовому засіданні представник позивача заперечував проти задоволення клопотання.

Оцінивши наведені представником підстави для вжиття заходів забезпечення доказів, суд приходить до наступного.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. ( ч. 1 ст. 81 ЦПК України)

Відповідно до положень ч. ч. 1, 3 ст. 116 Цивільного процесуального кодексу України, суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом. ( ч. 2ст. 116 ЦПК України)

Заява про забезпечення доказів має відповідати ст. 117 ЦПК України, зокрема, в заяві про забезпечення доказів має бути зазначено докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні; обґрунтування необхідності забезпечення доказів.

Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч. 5 ст. 118 Цивільного процесуального кодексу України, за результатами розгляду заяви про забезпечення доказів суд постановляє ухвалу про задоволення чи відмову у задоволенні заяви.

За змістом положень п.7 ч.2 ст.197 ЦПК України, питання забезпечення доказів суд вирішує до початку або в підготовчому судовому засіданні.

Виходячи з предмету спору, обґрунтування позовних вимог та суб`єктивного складу сторін, суд приходить до висновку, що заява представника про витребування доказів підлягає задоволенню, оскільки докази, які просить витребувати сторона, безпосередньо стосуються доведення ним обставин.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 81, 84, 116, 117, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву про забезпечення доказів задоволити.

Витребувати у Державної міграційної служби України інформацію та належним чином завірені документи:

-щодо видачі паспортів громадянину ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , у період з 01 січня 2005 року по 19 листопада 2019 року;

-щодо дати фактичного отримання паспортів громадянину ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , у період з 01 січня 2005 року по 19 листопада 2019 року.

Витребувати у Головному центрі обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України (01601 м. Київ, вул. Володимирська, 26) інформацію:

-щодо перетинання державного кордону України у період з 01 грудня 2007 року по 19 листопада 2019 року громадянином Казахстану ОСОБА_1 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ;

-щодо перетинання державного кордону України у період з 01 грудня 2007 року по ІНФОРМАЦІЯ_2 громадянином Казахстану ОСОБА_1 ( ОСОБА_7 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ;

-щодо перетинання державного кордону України у період з 01 грудня 2007 року по 19 листопада 2019 року громадянином України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ;

-щодо перетинання державного кордону України у період з 01 грудня 2007 року по 19 листопада 2019 року громадянином України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 .

Дану інформацію та копії (належним чином засвідчені) документів направити на адресу суду: вул. Мельниченка, 1 м.Київ.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення.

Дана ухвала відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» є виконавчим документом та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років з дня її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Н.С. Пінкевич