Справа № 206/1658/20
Провадження № 2/206/639/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.08.2020 Самарський районний суд

м. Дніпропетровська

в складі:

головуючий суддя Маштак К.С.

за участю:

секретаря судового засідання Гергіль Ю.І.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі заяву відповідача ОСОБА_3 на поновлення строків для подання зустрічної позовної заяви та зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом зобов`язання відновити паркан між ділянками, по цивільні справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Управління ДАБК Дніпровської міської ради про усунення перешкод у користуванні власністю,

ВСТАНОВИВ

У провадженні Самарського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Управління ДАБК Дніпровської міської ради про усунення перешкод у користуванні власністю. Так, позивач посилаючись на те, що відповідач здійснив будівництво житлового будинку на земельній ділянці із виступом будівлі на сусідню земельну ділянку, що належить позивачу на праві власності, чим порушив його право власності на земельну ділянку, просить зобов`язати ОСОБА_3 усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою кадастровий номер :381:0021, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 шляхом перенесення існуючої стіни будинку літ. В-1 та бетонної підмостки, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 на межі суміжного землекористування між земельними ділянками по АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 на відстань 1,0 м до межі суміжної земельної ділянки для встановлення стану, що існував до її захоплення та шляхом перенесення існуючої частини паркану на встановлену межу.

17.04.2020 позивачем подано дану позовну заяву з додатками (а.с. 1-78, том 1).

Ухвалою судді від 22.04.2020 позовну заяву було залишено без руху, як таку що не відповідала вимогам передбаченим ст. 175 ЦПК України (а.с. 80, том 1).

06.05.2020 на адресу суду від представника позивача надійшли уточнена позовна заява та заява про допит свідків (а.с. 82-89, 91-92, том 1).

15.05.2020 відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 26.05.2020 (а.с. 94-95, том 1).

25.05.2020 відповідачем особисто до канцелярії суду подані заяви про відкладення розгляду справи та ознайомлення з матеріалами справи (а.с. 99-101, том 1).

26.05.2020 було продовжено строк підготовчого судового засідання та призначено підготовче судове засідання на 23.07.2020 (а.с. 109, том 1).

22.07.2020 відповідачем особисто до канцелярії суду подано заяву про відкладення розгляду справи (а.с. 116, том 1).

23.07.2020 відповідачем особисто до канцелярії суду подано заяву про застосування строків позовної давності (а.с. 117-120, том 1).

23.07.2020 було продовжено строк підготовчого судового засідання та призначено підготовче судове засідання на 03.08.2020 (а.с. 121, том 1).

23.07.2020 представником позивача подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи (а.с. 122, том 1).

23.07.2020 відповідачем особисто до канцелярії суду подано відзив на позовну заяву з додатками (а.с. 131-169, том 1).

30.07.2020 на адресу суду надійшла заява відповідача про відкладення розгляду справи (а.с. 126-127, том 1).

03.08.2020 судом закінчено підготовчі дії, закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 27.08.2020 (а.с. 129, том 1).

03.08.2020 позивачем подано заяву про допит експерта, заяву про допит свідка та відповідь на відзив з додатками (а.с. 170-194, том 1).

06.08.2020 відповідачем особисто до канцелярії суду подано заяву про поновлення строків для подання відзиву, заяву про отримання інформації про дати судових засідань шляхом смс-повідомлень, заяву на поновлення строків для подання зустрічної позовної заяви та зустрічну позовну заяву (а.с. 2-11, том 2).

Ухвалою судді від 11.08.2020 зустрічну позовну заяву було залишено без руху, як таку що не відповідала вимогам передбаченим ст.ст. 175, 177 ЦПК України (а.с. 12, том 2).

13.08.2020 відповідачем особисто до канцелярії суду подано заяву про відкладення розгляду справи, заперечення на відповідь на відзив та квитанції про направлення відзиву сторонам по справі (а.с. 14, 16-18, том 2).

17.08.2020 відповідачем особисто до канцелярії суду подано заяву про усунення недоліків з додатками (а.с. 21-27, том 2).

27.08.2020 оголошено вступну та резолютивна частину ухвали суду про відмову у задоволенні заяви відповідача ОСОБА_3 на поновлення строків для подання зустрічної позовної заяви та повернення заявнику ОСОБА_3 зустрічної позовної заяви про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом зобов`язання відновити паркан між ділянками.

Позивач та представник позивача у судовому засіданні заперечували проти поновлення строку для подання зустрічного позову та проти прийняття зустрічного позову.

Відповідач та представник третьої особи, повідомлені про дату, час та місце судового засідання у судове засідання не з`явились.

Вислухавши позивача та представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява відповідача ОСОБА_3 на поновлення строків для подання зустрічної позовної заяви не підлягає задоволенню, а зустрічна позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом зобов`язання відновити паркан між ділянками підлягає поверненню заявнику з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частинами 1, 2 ст. 193 ЦПК України передбачено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Згідно ч. 3 п. 12 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових спеціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням короно вірусної хвороби (COVID-19) від 30.03.2020, розділ VI "Прикінцеві положення" ЦПК України доповнити пунктом 3 такого змісту: "3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Так, відповідач посилаючись на вищезазначену норму ЦПК України, просив поновити процесуальний строк на подання зустрічної позовної заяви та прийняти її до розгляду.

В той же час, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у своїй постанові від 16.07.2020 по справі № 924/369/19 зазначив, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України №392 від 20.05.2020 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" у чинній редакції, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 з 12.03.2020 по 31.07.2020 (в редакції останніх змін) на всій території України встановлено карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 №343 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" та відповідно до підпункту 8 пункту 2 постанови дозволена діяльність адвокатів, нотаріусів, аудиторів та психологів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 №392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" запроваджено послаблення протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 3 цієї постанови, на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією (у тому числі у м. Києві). Зокрема, дозволено: з 22.05.2020 регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні; з 25.05.2020 перевезення пасажирів метрополітенами.

Наведене свідчить про усунення перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав.

Також, судова колегія звернула увагу на те, що за положеннями статті 129 Конституції України, одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

В той же час, суд звертає увагу, що усі документи подані відповідачем ОСОБА_3 до суду, в тому числі і відзив на позовну заяву, були подані ним особисто до канцелярії суду, жодних перешкод у реалізації відповідачем його процесуальних прав при цьому не встановлено, відтак суд приходить до обґрунтованого висновку, що підстави для поновлення строків для подання зустрічної позовної заяви є необґрунтованими, а заява про поновлення строків для подання зустрічної позовної заяви такою, що не підлягає задоволенню.

Окрім цього, згідно уточнених позовних вимог зазначених у зустрічній позовній заяві, позивач ОСОБА_3 посилаючись на те, що він не має можливості вільно користуватися належним йому майном, а саме частиною земельної ділянки з причин незаконних дій відповідача ОСОБА_1 , демонтаж огорожи відповідач ОСОБА_1 вчинив незаконно, межа його ділянки згідно технічної документації проходить по його будинку, просив усунути перешкоди в користуванні власністю, а саме будинком АДРЕСА_2 її власнику ОСОБА_3 шляхом зобов`язання ОСОБА_1 відновити паркан між ділянками АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 .

В той же час, позивач ОСОБА_1 у своїй позовній заяві просить усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою кадастровий номер :381:0021, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 шляхом перенесення існуючої стіни будинку літ. В-1 та бетонної підмостки, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 на межі суміжного землекористування між земельними ділянками по АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 на відстань 1,0 м до межі суміжної земельної ділянки для встановлення стану, що існував до її захоплення та шляхом перенесення існуючої частини паркану на встановлену межу.

З огляду на такі обставини, суд не може прийти до висновку, що ці обидва позови є взаємопов`заними та спільний їх розгляд є доцільним, оскільки задоволення позовних вимог зустрічного позову ОСОБА_3 , жодним чином не виключить можливість задоволення повністю або частково первісного позову ОСОБА_1 .

Крім того, суд розцінює дії відповідача ОСОБА_3 , які полягають у постійних зверненнях з заявами про відкладення розгляду справи та зверненні із зустрічним позовом, який не є взаємопов`язаним із первісним позовом та спільний розгляд яких не є доцільним, як такі, що направленні на свідоме затягування строків розгляду даної цивільної справи, що прямо суперечить принципам цивільного судочинства.

Згідно ч. 3 ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Враховуючи вищевикладене, з огляду на відсутність підстав для визнання причин пропуску строку подання зустрічного позову поважними, та на те, що зустрічна позовна заява подана з порушеннями вимог ч.ч. 1, 2 ст. 193 ЦПК України, суд приходить до обґрунтованого висновку, що заява про поновлення строків для подання зустрічної позовної заяви є такою, що не підлягає задоволенню, а зустрічна позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом зобов`язання відновити паркан між ділянками підлягає поверненню заявнику (відповідачу) ОСОБА_3 .

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 5-13, 127, 193, 258-261, 263 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_3 на поновлення строків для подання зустрічної позовної заяви відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом зобов`язання відновити паркан між ділянками - повернути заявнику (відповідачу ) ОСОБА_3 .

Копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції, що відповідає приписам пункту 15, підпункту 15.5 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення (ухвали) або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ухвали).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення у формі ухвали складено 01.09.2020.

Суддя К.С. Маштак