Справа № 402/846/18
Провадження № 2-ві/386/3/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2020 року смт. Голованівськ

Суддя Голованівського районного суду Кіровоградської області Шкамерда К. С.

розглянувши заяву ОСОБА_1 який діє в інтересах ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Гарбуза О.С. по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Благовіщенського районного нотаріального округу Валіховська Т.С. про встановлення факту спільного проживання та визнання недійсним заповіту, -

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача Бойчук Дмитро Валерійович, який діє в інтересах ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про відвід судді в якій вказав, що в провадженні Голованівського районного суду Кіровоградської області знаходиться справа №402/846/18 за заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Благовіщенського районного нотаріального округу Валіховська Тетяна Станіславівна про встановлення факту спільного проживання та визнання недійсним заповіту.

01.07.2020р. під час розгляду клопотання експертів ДУ «Науково-дослідний інститут психіатрії Міністерства охорони здоров`я України», судом було допитано у якості свідків: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Між тим, головуючим всупереч вимогам ст.230 ЦПК України особу жодного із свідків не встановлено. На такі дії суду було висловлено заперечення. Судом, було роз`яснено, що секретарем судового засідання перед початком судового процесу особи викликаних свідків встановлені, фотокопії документів, що посвідчують особу свідків приєднано до матеріалів цивільної справи.

До подібних роз`яснень суду представник позивача ставиться критично, оскільки жоден із свідків, які перебували в залі суду після допиту не зміг показати документи, що підтверджують особу, жоден із свідків документів при собі не мав. Після цього представник позивач звернувся до суду з проханням, оголосити перерву аби ознайомитись із фотокопією вироблених документів, що підтверджують особу свідків. Суд, посилаючись на формальні підстави відмовив у задоволенні клопотання.

На думку представника позивача такі дії судді Голованівського районного суду Кіровоградської області Гарбуза О.С. направлені на введення в оману учасників процесу та розцінює як прояв упередженості.

За результатами автоматичного розподілу заява про відвід передана судді Голованівського районного суду Кіровоградської області Шкамерді К.С. Відповідно до ч.8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Згідно вимог ч.1 ст.36 ЦПК суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Також, підставами відводу (самовідводу) законодавець визначив недопустимість повторної участі судді в розгляді справи (ст.37 ЦПК), та неможливість входження до складу суду осіб, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (п.3 ст.36 ЦПК).

Частиною 1 статті 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що Суду потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо заявляються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки. У справі «Фей проти Австрії» ЄСПЛ вказав, що неупередженість судді полягає у відсутності будь яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Вимога «безсторонності», згідно з судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Білуха проти України», «Салов проти України», «Мироненко проти України», «Фельдман проти України») характеризується двома критеріями: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання судді у конкретній справі, а другий - у з`ясуванні того, чи забезпечив суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу у сторін. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості .

Не можуть бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу. Представник позивача ОСОБА_1 як на підставу для відводу головуючого судді, посилається на те, що суддею Гарбуз О.С. не встановлено особи свідків, які були допитані при розгляді справи, про що було висловлено заперечення, а також в проханні зробити технічну перерву для ознайомлення з фотокопіями вироблених секретарем судового засідання документів, що підтверджують особи свідків відмовив, тому такі дії головуючого на думку заявника направленні на введення в оману учасників процесу і розцінюється як прояв неупередженості судді при розгляді справи № 402/846/18.

З оглянутого протоколу судового засідання та прослуховування аудіо-запису встановлено, під час розгляду справи №402/846/18, 01.07.2020р. було відібрано пояснення у секретаря судового засідання ОСОБА_9 , яка пояснила, що перед початком судового засідання, вона запросила всіх учасників процесу до зали судового засіданні в тому числі і сторін по справі, де в їх присутності попросила свідків надати свої паспорти, які вони добровільно надали для зняття фотокопій з них. Статтею 67 ЦПК України, встановлено, що секретар судового засідання 1) здійснює судові виклики і повідомлення;2) перевіряє, хто з учасників судового процесу з`явився в судове засідання, хто з учасників судового процесу бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, і доповідає про це головуючому;3) забезпечує контроль за повним фіксуванням судового засідання технічними засобами і проведенням судового засідання в режимі відеоконференції; 4) забезпечує ведення протоколу судового засідання;5) забезпечує оформлення матеріалів справи; 6) виконує інші доручення головуючого, що стосуються розгляду справи.2. Секретар судового засідання може уточнювати суть процесуальної дії з метою її правильного відображення в протоколі судового засідання.3. Секретар судового засідання виконує обов`язки судового розпорядника у випадку його відсутності.

Статтею 217 ЦПК України відкриття судового засідання встановлено, у призначений для розгляду справи час головуючий відкриває судове засідання та оголошує, яка справа розглядатиметься. Секретар судового засідання доповідає суду хто з учасників судового процесу з`явився в судове засідання, хто з учасників судового процесу бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, чи повідомлено тих учасників судового процесу, хто не з`явився, про дату, час і місце судового засідання у порядку, передбаченому цим Кодексом. З оголошенням головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті. Головуючий встановлює особи тих, хто бере участь у судовому засіданні, а також перевіряє повноваження представників.

Оцінивши такі підстави для відводу, суд вважає їх безпідставними, оскільки не надано суду жодних належних та допустимих доказів щодо заінтересованості головуючого судді у розгляді даної справи та упередженості останнього. Також, відповідно до ч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу в розумінні ст.ст. 36, 37 ЦПК України.

Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи вищевикладене, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що зазначені в заяві обставини, недоведені, не викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді при вирішенні даної цивільної справи, а тому приходить до висновку про необґрунтованість заяви.

Керуючись ст. ст. 36, 39, 40 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 який діє в інтересах ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Гарбуза О.С. по справі №402/846/18 - відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя Шкамерда К. С.