Справа № 638/8102/18
Провадження № 2/638/1198/20
РІШЕННЯ

іменем України

(заочне)

15.01.2020 Дзержинський районний суд міста Харкова у складі

головуючого судді Штих Т.В.,

за участю секретаря Вакула І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів,-

встановив:

Позивач звернувся до Дзержинського районного суду міста Харкова з позовом до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів.

В обґрунтування позовних вимог посилається на той факт, що рішенням від 26 травня 2009 року Орджонікідзевським районним судом міста Харкова визначено розмір аліментів на утримання сина позивача - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1/3 частини всіх видів доходів щомісячно, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 24 квітня 2009 року і до його повноліття. Позивач зазначає, що він не в змозі сплачувати такий розмір аліментів, тому просить зменшити розмір аліментів за рішенням Дзержинського районного суду міста Харкова з 1/3 частини до 1/6 частини щомісячно, починаючи з дня звернення до суду і до досягнення дитиною повноліття, так як на його утриманні перебуває дитина від інших шлюбних стосунків та рішенням від 25 квітня 2018 року Орджонікідзевським районним судом міста Харкова стягнуто з нього ј частину заробітку на користь ОСОБА_4 на утримання його сина ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , починаючи з 25 квітня 2018 року.

В судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги та пояснила, що позивач працює, проте не має змоги виплачувати вказаний розмір аліментів, так як має другі шлюбні стосунки, крім того його матір- інвалід, а також він надає допомогу бабусі та дідусеві. Які також є особами пенсійного віку.

Відповідач у судове засідання не з`явилась, повідомлялась про час та дату судового розгляду належним чином. Надала до суду заяву, де просила суд розглядати справу за її відсутності, надала заперечення на позовні вимоги, а також розрахунок заборгованості по сплаті аліментів станом на 08 січня 2018 року.

Справа розглядається в заочному порядку.

Вивчивши матеріали вказаної цивільної справи, суд приходить до наступного.

У відповідності до ст. ст. 13, 81 ЦПК України суд розглядає справу не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

За змістом ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд зокрема вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати.

Статтями 12, 13, 77 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів. Даний принцип полягає у прояві в змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов`язані визначити докази, на які вони посилаються, як на підставу своїх вимог та заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь - які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці данні встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко-і відеозаписів, висновків експертів.

З`ясувавши дані у справі, дослідивши докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог.

Судом встановлено, що рішенням від 26 травня 2009 року Орджонікідзевським районним судом міста Харкова визначено розмір аліментів на утримання сина позивача - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1/3 частини всіх видів доходів щомісячно, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 24 квітня 2009 року і до його повноліття.

На утриманні позивача також перебуває дитина від інших шлюбних стосунків - син ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , та рішенням від 25 квітня 2018 року Орджонікідзевським районним судом міста Харкова стягнуто з позивача ј частину заробітку на користь ОСОБА_4 на утримання дитини до повноліття. Відповідно до постанови про відкриття виконавчого провадження № ВП 564033787 від 24 травня 2018 року вказані аліменти стягуються.

Відповідно до довідки до акта огляду медико- соціальної експертної комісії № 651668 серія 10ААВ ОСОБА_7 ( мати позивача) - є інвалідом першої групи, та потребує постійного догляду.

Відповідно до довідки від 17 травня 2015 року, виданої Белянським сільським поселенням муніципального району «Борисівський район» Білгородської області позивач з 20 січня 2015 року мешкає з бабусею ОСОБА_8 , яка є інвалідом другої групи ( довідка МСЕ-2004 № 0840211).

Згідно ч.2 ст. 182 СК України розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.

Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Враховуючи положення ч. 1 ст. З Конвенції про права дитини, ч. 7 ст. 7 СК України при вирішенні будь-яких питань щодо дітей суд повинен виходити з якнайкращого забезпечення інтересів дітей. Реальний розмір аліментів, які позивачка на цей час отримує від відповідача, значно більший за необхідний, що ставить відповідача в скрутне матеріальне становище, та не дає можливості забезпечити нормальне власне існування .

Згідно ст. 8 Європейської конвенції з прав людини кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя до свого житла і кореспонденції.

Згідно ст. 27 Конвенції про права дитини, яка набула чинності в Україні з 27 вересня 1991 року дитина має право на фізичний, розумовий, духовний, моральний і соціальний розвиток.

Згідно ст.180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно вимог ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі. Відповідно до ч. 1 ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 4) інші обставини, що мають істотне значення.

Приймаючи до уваги, що відповідач має обмежену можливість сплачувати аліменти в частці від доходу, суд вважає за можливе задовольнити частково вказаний позов.

При частковому задоволенні позовних вимог, суд виходить з того, що вимога перерахунку виплати з дати звернення до суду не відповідає вимогам закону. Отож з моменту набрання рішення суду можливий перерахунок виплат аліментів на утримання сина ОСОБА_3 .

Керуючись ст. 258,259,265,280-282 ЦПК України,-

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів - задовольнити частково.

Зменшити розмір аліментів, що підлягають стягненню з ОСОБА_1 ІПН НОМЕР_1 на користь ОСОБА_2 з 1/3 до 1/6 частини всіх видів заробітку ( доходу), але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, щомісячно з дня набрання рішення законної сили і до досягнення ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 повноліття.

В іншій частині в задоволенні позовних вимог відмовити.

Стягнути зі ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму судового збору в розмірі 704 гривни 80 копійок.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Роз`яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий