КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №2-ві/824/17/2020
УХВАЛА

24 січня 2020 року Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Приходька К.П., розглянувши заву представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвоката Можаєва Михайла Олександровича про відвід колегії суддів у складі Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А., Рейнарт І.М. у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 серпня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10, ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 про встановлення порядку користування приміщеннями,

встановив:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_4 , ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10, ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 про встановлення порядку користування приміщеннями.

23 січня 2020 року під час судового засідання, представник ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвокат Можаєв Михайло Олександрович заявив відвід суддям Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А., Рейнарт І.М., яку заявник обґрунтовував тим, що 21 жовтня 2019 року проведено автоматизований розподіл даної цивільної справи, який на думку заявника проведено із порушенням Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України №30 від 26 листопада 2010 року.

Зазначив, що суддю Рейнарт І.М. було виключено зі складу суддів з яких обирається суддя-доповідач по справі, проте суддю Рейнарт І.М. обрано суддею колегії.

Також посилається на те, що автоматизований розподіл справи проведений в неробочий час.

Такі обставини на думку заявника можуть свідчити про упередженість автоматичного розподілу та втручання в його роботу.

Ухвалою колегії суддів Київського апеляційного суду від 23 січня 2019 року, заявлений представником ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвокатом Можаєвим Михайлом Олександровичем відвід колегії суддів у складі Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А., Рейнарт І.М. визнано необґрунтованим, заяву передано для визначення судді в порядку ст. 33 ЦПК України.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи заявленого відводу суддям колегії суддів Київського апеляційного суду у складі Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А., Рейнарт І.М., підстав для задоволення відводу суддів не вбачаю, враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Представник ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвокат Можаєв Михайло Олександрович в заяві про відвід посилався на те, що судді Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А., Рейнарт І.М. не можуть брати участь у розгляді цивільної справи, оскільки автоматизований розподіл цивільної справи проведено із порушенням Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України №30 від 26 листопада 2010 року.

В Київському апеляційному суді використовується Автоматизована система електронного документообігу «Апеляція». Засади використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду (затверджені рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду №7 від 2 жовтня 2018 року) розроблені відповідно до вимог Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Цивільного процесуального кодексу України, Кримінально-процесуального кодексу України 1960 року, Кримінального процесуального кодексу України 2012 року, Кодексу України про адміністративні правопорушення та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (зі змінами).

Цими засадами визначаються особливості розподілу справ між суддями, порядок формування колегій суддів, підстави для повторного автоматизованого розподілу справ та інші правила застосування Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Відповідно до п.1.1 Засад використання автоматизованої системи документообігу, автоматизований розподіл справ між суддями здійснюється автоматизованою системою в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Справи, позовні заяви та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду (далі-судові справи), розподіляються між усіма суддями судової палати з розгляду цивільних справ, які мають на час розподілу повноваження на здійснення процесуальних дій, з урахуванням спеціалізації суддів, визначеної зборами суддів, та з урахуванням визначених автоматизованою системою коефіцієнтів навантаження (п.1.2 Засад).

Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (зі змінами та доповненнями) визначено, що розподіл судових справ, здійснюється модулем автоматизованого розподілу виключно в автоматизований спосіб (без участі посадових осіб) під час реєстрації в суді передбачених законом процесуальних документів, на підставі інформації, внесеної уповноваженими особами суду до АСДС та до підсистеми обліку кадрів. Підставою для запуску процедури автоматизованого розподілу судової справи є внесений до АСДС ЕД або ЕКПД відповідного документу, підписаний електронним цифровим підписом його автора. Ручний запуск процедури автоматизованого розподілу не допускається.

АСДС та інші підсистеми забезпечують, зокрема об`єктивний та неупереджений розподіл судових справ за допомогою модуля автоматизованого розподілу в судах загальної юрисдикції між суддями з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження судових справ.

На час розгляду заяви про відвід Цивільним процесуальним Кодексом, зокрема статтею 33 ЦПК, встановлено порядок визначення складу суду, а саме: визначення судді, а в разі колегіального розгляду судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно - телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірності навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Пунктами 15.2 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону №2147- ХІІІ від 3 жовтня 2017 року визначено, що позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду в день надходження документів. Пункт 15.4 вказує на порядок визначення судді або колегії суддів (судді - доповідача) для розгляду конкретної справи як до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи так і після приведення зазначеного Положення у відповідність із цією редакцією Кодексу.

Крім цього, зборами суддів Київського апеляційного суду від 30 вересня 2019 року №13 (чинних на день проведення автоматизованого розподілу справи) було затверджено 67 складів постійних колегій суддів судової палати з розгляду цивільних справи, в тому числі колегію суддів: доповідач - Кирилюк Г. М. , члени колегії - Рейнарт І. М., Семенюк Т. А.

Відповідно до п. 2.3.22 Положення судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій.

Відповідно до п.2.3.23 Положення, якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності). Судова справа розглядається колегією суддів, до складу якої входить визначений автоматизованою системою головуючий суддя (суддя-доповідач). Засади формування колегії суддів визначаються зборами суддів відповідного суду.

У разі якщо зборами суддів відповідного суду визначено склад колегій суддів, після визначення автоматизованою системою головуючого судді (судді-доповідача) склад колегії суддів автоматично визначається автоматизованою системою згідно з налаштуваннями складу колегій суддів.

Відповідно до п. 2.1, п. 2.2, п. 2.3 ч.2 розділу ІІ Засад використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду, затверджених рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду № 7 від 2 жовтня 2018 року, склад колегії суддів по розгляду справи формується в автоматичному режимі автоматизованою системою одразу після визначення автоматизованою системою судді-доповідача згідно з налаштуванням складів постійних колегій суддів, затверджених рішенням зборів суддів.

Якщо на момент призначення справи до розгляду суддя, який входить до складу постійної колегії суддів (крім судді-доповідача), не може здійснювати обов`язки судді (тимчасова непрацездатність, відрядження, відпустка тощо), з метою недопущення порушення процесуальних строків склад колегії суддів для вирішення питання про призначення справи до розгляду визначається суддею-доповідачем з числа резервних суддів за принципом черговості та з урахуванням обставин зайнятості в судовому процесі. У разі неможливості здійснити заміну з числа резервних суддів, такий суддя визначається з числа інших суддів судової палати за такими ж принципами.

Подальший розгляд справи здійснюється постійною колегією суддів, визначеною автоматизованою системою в день реєстрації справи.

Таким чином, склад колегії суддів по розгляду справи було сформовано автоматично з огляду на визначення суддею-доповідачем суддю Кирилюк Г.М.,згідно з налаштуванням складу постійної колегії суддів, до складу якої входять судді Рейнарт І. М. та Семенюк Т.А.

Ні матеріали справи, ні заявлений відвід не містять інформації, яка б вказувала на те, що при визначенні колегії суддів (судді - доповідача) за поданою ОСОБА_15 ем апеляційною скаргою на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 серпня 2019 року був порушений порядок визначення колегії суддів (судді - доповідача) для розгляду конкретної справи, що б давало підстави для задоволення відводу відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 36 ЦПК України.

Таким чином доводи заявника проте, щосуддіКирилюк Г.М., Семенюк Т.А ., Рейнарт І.М. можуть бути упередженими та необ`єктивними під час розгляду справи є надуманими та побудовані виключно на припущеннях.

Вважаю, що підстав для встановлення будь-якої прямої чи побічної зацікавленості суддів Київського апеляційного суду Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А., Рейнарт І.М., що викликає сумнів в неупередженості або об`єктивності суддів під час розгляду даної справи не встановлено.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 34, 36, 37, 40 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвоката Можаєва Михайла Олександровича про відвід колегії суддів у складі Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А., Рейнарт І.М. відмовити.

Продовжити розгляд цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 09 серпня 2019 року в тому ж складі суду.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя К.П. Приходько