ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження: 22-ц/819/659/20
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

07 вересня 2020 року м. Херсон

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Херсонського апеляційного суду Майданік В.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргоюадвоката Лапка Едуарда Миколайовича, діючого від імені ОСОБА_1 , на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 07 лютого 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ПАТ ЕК "Херсонобленерго" (третя особа Національна комісія регулювання електроенергетики України) про скасування протоколу комісії,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07 лютого 2020 року провадження у справі було закрито.

На зазначене судове рішення адвокатом Лапком Едуардом Миколайовичем, діючим від імені ОСОБА_1 , подана 06 березня 2020 року апеляційна скарга. При цьому скаржник просив поновити строк на апеляційне оскарження рішення, мотивуючи своє прохання тим, що ухвала суду була отримана ним лише 19.02.2020 року.

Ухвалою Херсонського апеляційного суду від 09.04.2020 року скаргу було залишено без руху, апеляційний суд зазначив наступне: скарга подана поза строком апеляційного оскарження; представник апелянта зазначає, що ухвала суду була отримана лише 19.02.2020 року, а скаргу він подав 06.03.2020 року, тобто на 15-й день з дня отримання оскаржуваної ухвали; відомостей про дату отримання позивачем оскаржуваної ухвали апелянт не наводить; скаржником не підтверджено отримання ухвали саме 19.02.2020 року.

16 червня 2020 року адвокатом Лапком Едуардом Миколайовичем, діючим від імені ОСОБА_1 , подана Заява від 15.06.2020 року про усунення недоліків апеляційної скарги з долученою до неї Заявою від 15.06.2020 року про поновлення строку на апеляційне оскарження, в яких ним зазначено про те, що під час проголошення оскаржуваної ухвали від 07.02.2020 року її повний текст виготовлений не був, поштою вказана ухвала до позивача та його представника не надходила, копію оскаржуваної ухвали було отримано 19.02.2020 року особисто представником позивача адвокатом Лапком Е.М. у помічника судді Сирчиної В.Ю., про що свідчить запис на останній сторінці ухвали (копія додається). У зв`язку з цим просив поновити строк на апеляційне оскарження ухвали.

Ухвалою суду апеляційної інстанції від 02.07.2020 року апеляційну скаргу адвоката Лапка Едуарда Миколайовича, діючого від імені ОСОБА_1 , на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 07 лютого 2020 року було залишено без руху, заявнику було надано строк в 10 днів для подачі заяви з зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження вказаного судового рішення.

При цьому апеляційний суд виходив з того, що у разі вручення копії оскаржуваної ухвали 19.02.2020 року, про що вказує скаржник, останнім днем подання скарги є четвер, 05 березня 2020 року, скаргу ж подано 06.03.2020 року, тобто з пропуском строку на 1 день, і наведені скаржником причини пропуску не пояснюють причину неподання скарги до 05.03.2020 року включно, а отже не є поважними. При цьому апеляційний суд врахував ту обставину, що у своїй попередній ухвалі від 09.04.2020 року про залишення скарги без руху апеляційний суд не зазначив про те, що навіть за отримання оскаржуваної ухвали 19.02.2020 року скарга подана з пропуском на 1 день строку на її апеляційне оскарження.

20 липня 2020 року адвокатом Лапком Едуардом Миколайовичем, діючим від імені ОСОБА_1 , подана Заява про усунення недоліків апеляційної скарги, в якій ним зазначено про те, що особисто позивачем оскаржувана ухвала не отримувалась, 01.03.2020 року з ЄДРСР було витягнуто повний текст вказаної ухвали, ознайомившись з якою було подано апеляційну скаргу 06.03.2020 року без пропуску встановленого строку.

Вирішуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, суд апеляційної інстанції враховує таке.

Відповідно до положень ст.354 ЦПК України: апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів, а на ухвалу суду протягом 15 днів з дня його (її) проголошення (абз.1 ч.1); якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (абз.2 ч.1); учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (ч.2); строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст.358 цього Кодексу (ч.3).

За положеннями ст.357 ЦПК України: апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст.354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом 10 днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку (ч.3); якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому ст.358 цього Кодексу (ч.4).

Відповідно до п.4 ч.1 ст.358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

У справі встановлено, що апеляційна скарга була подана після закінчення 15-денного строку, установленого ч.1 ст.354 ЦПК України, виходячи з наступного: повне судове рішення було складено 07.02.2020р; його копія вручена 19.02.2020р представнику позивача ОСОБА_1 адвокату Лапку Едуарду Миколайовичу, а значить вважається, що і самому позивачу; останній день подання скарги в такому випадку є четвер, 05 березня 2020 року, скаргу ж подано 06.03.2020 року, тобто з пропуском строку на 1 день.

Відповідно до ч.7 ст.272 ЦПК України якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Вважаю, що вказані представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Лапком Едуардом Миколайовичем підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали є неповажними, адже ним не наведено жодних доказів на підтвердження поважності підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали.

Суд апеляційної інстанції вважає необґрунтованими посилання представника позивача на те, що особисто позивачем оскаржувана ухвала не отримувалась, що 01.03.2020 року з ЄДРСР було витягнуто повний текст вказаної ухвали, ознайомившись з якою було подано апеляційну скаргу 06.03.2020 року без пропуску встановленого строку. Прийшовши до такого висновку, апеляційний суд враховує, що копія оскаржуваної ухвали була вручена представнику позивача 19.02.2020 року (про що він неодноразово вказував в апеляційній скарзі, заяві від 15.06.2020 року про усунення недоліків апеляційної скарги та заяві від 15.06.2020 року про поновлення строку на апеляційне оскарження), а тому відповідно до ч.7 ст.272 ЦПК України вважається, що саме в зазначений день її вручено самому позивачеві. Більш того, матеріали справи містять розписку від 18.02.2020 року адвоката Лапка Е.М. про отримання копії ухвали (а.с.168), що зайвий раз свідчить про вручення оскаржуваної ухвали до 19.02.2020 року.

У випадку ж вручення оскаржуваного судового рішення 19.02.2020 року, останній день подання скарги в такому випадку є четвер, 05 березня 2020 року, скаргу ж подано 06.03.2020 року, тобто з пропуском строку на 1 день.

Наведені скаржником причини пропуску не пояснюють причину неподання скарги до 05.03.2020 року включно, а отже не є поважними.

За таких обставин задоволення клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення може призвести до того, що інша сторона може мати обґрунтовані сумніви у безсторонності та неупередженості суду.

Конструкція ст.357 ЦПК України передбачає можливість для скаржника надання інших підстав для поновлення строку у випадку, якщо вказані ним підстави визнані неповажними. І скаржник мав би відповідально віднестись до викладення інших підстав для поновлення строку з наданням відповідних доказів.

Однак цього ним не зроблено, вказані ним підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду визнані неповажними.

Крім того, слід зазначити й таке.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (з урахуванням практики її застосування Європейським судом з прав людини) передбачено обов`язок мотивувати судове рішення про поновлення пропущених строків на оскарження. Зокрема, Європейський суд з прав людини спеціально і однозначно висловився стосовно того, що національний суд зобов`язаний мотивувати поновлення строку на оскарження і пересвідчитись, що підстави для поновлення строку виправдовують втручання у принцип res judicata (параграф 47 рішення у справі "Устименко проти України", параграф 41 рішення у справі "Пономарьов проти України").

Крім того, відповідно до параграфа 48 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Устименко проти України" національне законодавство на час подій не обмежувало дискреційні повноваження судів щодо часу або підстав для поновлення пропущеного строку. Сама концепція "поважних причин", згідно з якою національні суди виправдали відновлення провадження у справі заявника, не є чіткою. За таких обставин для національних судів ще важливішим було вказати причини свого рішення про поновлення пропущеного строку і відновлення провадження у справі заявника.

У параграфі 41 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував на порушення, які допускали українські суди внаслідок необґрунтованості причин втручання у принцип res judicata. Як зазначено вище, окрему увагу ним було приділено випадкам, коли судді поновлювали строк без надання будь-яких додаткових пояснень про "поважні причини".

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таку правову позицію висловив Верховний Суд у своїй постанові від 13 червня 2018 року у справі № 2-24/10 (провадження № 61-7640св18).

За таких обставин, слід дійти висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження за вказаною апеляційною скаргою, оскільки причини пропуску строку є неповажними та такими, що не підтверджені відповідними доказами, спростовуються матеріалами справи та порушують принцип res judicata.

З урахуванням наведеного, у відкритті апеляційного провадження за вказаною апеляційною скаргою слід відмовити.

Керуючись ст.ст.354, 357, 358 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Лапка Едуарда Миколайовича, діючого від імені ОСОБА_1 , на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 07 лютого 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ПАТ ЕК "Херсонобленерго" (третя особа Національна комісія регулювання електроенергетики України) про скасування протоколу комісії.

Копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами надіслати скаржнику. Іншим учасникам справи надіслати копію ухвали.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання безпосередньо до Верховного Суду касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя В.В. Майданік