Справа № 288/399/20
Провадження № 2/288/216/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2020 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Франчук Ю.О.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 (далі позивач) звернулась до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, в якій вказує, що вона перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_1 (далі відповідач).

Шлюб зареєстровано 03 листопада 2018 року Попільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, актовий запис № 89.

Від даного шлюбу мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Спільне життя позивача з відповідачем не склалося через взаємні непорозуміння, розходження поглядів на сімейні відносини та обов`язки.

Спільне господарство не ведеться.

Подальше збереження шлюбу позивач вважає неможливим.

Позивач просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_1 , після розірвання шлюбу прізвище їй залишити « ОСОБА_4 » та стягнути з відповідача судові витрати.

Ухвалою суду від 15 травня 2020 року сторонам надавався строк для примирення, однак примирення не відбулося.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву в якій просила справу розглядати без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Відповідач в підготовчому судовому засіданні позовні вимоги визнав, не заперечував щодо їх задоволення.

Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Суд, вислухавши відповідача, дослідивши матеріали справи та враховуючи, що сторони не підтримують подружні стосунки і не бажають миритися, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що 03 листопада 2018 року Попільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що складено відповідний актовий запис № 89, після державної реєстрації шлюбу прізвище дружини змінилось на « ОСОБА_4 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 .

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 08 травня 2018 року Попільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вказані ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , актовий запис № 10.

Довідкою № 390/М-2020 від 30 березня 2020 року виконавчого комітету Попільнянської селищної ради Попільнянського району Житомирської області передбачено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , проживає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , її син ОСОБА_3 , 2016 року народження, проживає за даною адресою разом з матір`ю.

Як вбачається з Довідки про реєстрацію місця проживання особи № 11175370 від 05 грудня 2019 року виданої Відділом з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської РДА, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , з 13 серпня 2009 року по теперішній час.

Стаття 111 Сімейного Кодексу України визначає, що суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Ухвалою Попільнянського районного суду Житомирської області від 15 травня 2020 року сторонам надавався строк для примирення, проте примирення не відбулося.

Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно зі статтею 24 Сімейного Кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя /стаття 110 СК України/. Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Відповідно до статті 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Частиною другою статті 114 Сімейного Кодексу України встановлено, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Згідно з частиною третьою статті 115 Сімейного Кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Зазначені обставини у їх системному зв`язку свідчать, що є всі підстави для розірвання шлюбу між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 35 Постанови Пленуму від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати положення статті 141 ЦПК України та керуватися тим, що судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Керуючись статтями 24, 104, 105, 110, 111, 112 - 115 СК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 141, 200, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб зареєстрований 03 листопада 2018 року Попільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, актовий запис № 89, між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 розірвати.

Після державної реєстрації розірвання шлюбу прізвище дружини залишити « ОСОБА_4 ».

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , зареєстрований в АДРЕСА_3 на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , проживає в АДРЕСА_1 , сплачений судовий збір в розмірі 840 гривень 80 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник