Єдиний унікальний номер №943/1442/20
Провадження № 2/943/1495/2020
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

"07" вересня 2020 р.

Суддя Буського районного суду Кос І.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем ОСОБА_1 у позовній заяві заявлено клопотання про звільнення її від сплати судового збору за подання позовної заяви у зв`язку із скрутним матеріальним становищем.

Згідно положень ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. В частині третій зазначеної статті передбачено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Аналогічні норми закріплені в Законі України "Про судовий збір". Зокрема, в частині 1 ст. 8 ЗУ "Про судовий збір" вказано, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно положень ч. 2 ст. 8 ЗУ "Про судовий збір" суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що вона містить одну вимогу немайнового характеру, зокрема позивач просить суд про розірвання шлюбу.

Відповідно до п. п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України " Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою має бути сплачено судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб,

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 ЗУ "Про Державний бюджет України на 2020 рік" працездатних осіб з 1 липня 2020 року встановлено прожитковий мінімум у розмірі 2 197,00 гривень.

Суд бере до уваги правову позицію, Верховного Суду викладену в постанові від 04 липня 2018 року у цивільній справі № 686/114/16-ц (касаційне провадження № 61-16723св18), відповідно до якої Верховний Суд виходив із того, що положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять вичерпного й чітко визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Відтак, клопотання позивача про звільнення її від сплати судового збору підлягає до задоволення.

Підстави, визначені статтями 185-186 ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні. Тому її слід прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 19, 175, 177, 187, 274, 277 ЦПК України, суддя -

у х в а л и в:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання даної заяви - задовольнити.

Звільнити позивача ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання даної позовної заяви.

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження.

Призначити судове засідання у справі на 2 жовтня 2020 року о 10.45 годині в приміщенні Буського районного суду Львівської області (м. Буськ вул. Паркова, 14) з викликом сторін у справі.

Відповідачу протягом п`ятнадцяти днів, з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, надати суду відзив на позов.

Роз`яснити відповідачу, що копія відзиву та доданих до нього документів надсилається (надається) позивачу одночасно із наданням (надісланням) відзиву до суду. У разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Роз`яснити позивачу, що у випадку надання відповідачем відзиву, він вправі надати відповідь/пояснення на нього, протягом п`яти днів з дня отримання його копії.

Копію цієї ухвали, позовної заяви із доданими до неї документами, направити учасниками справи.

З інформацією щодо справи можна ознайомитись за веб-адресою: https://bs.lv.court.gov.ua.

Ухвала в частині відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності, може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя І.Б.Кос