Провадження 2/127/5164/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області, в складі:

головуючого судді Волошина С.В.

за участі секретаря судового засідання Волхова М.А.,

представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4 ,

третьої особи ОСОБА_5 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в м. Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Вінницька міська рада, ОСОБА_5 про встановлення земельного сервітуту на право обслуговування будинку та проходу,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Вінницька міська рада, ОСОБА_5 про встановлення земельного сервітуту на право обслуговування будинку та проходу, в якій позивач просить встановити безоплатний земельний сервітут на частину земельної ділянки, яка перебуває в користуванні ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 , згідно висновку судової земельно-технічної експертизи для забезпечення права проходу та обслуговування стін будинку, розташованого по АДРЕСА_1 .

07.02.2020 року відповідач ОСОБА_3 подала до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 , треті особи Вінницька міська рада та ОСОБА_5 , про усунення ОСОБА_3 перешкод в користуванні земельною ділянкою, яка перебуває в її користуванні на підставі державного акту на право постійного користування від 27.08.1998 року, шляхом зобов`язання ОСОБА_1 знести самовільно збудований камин, який прибудований до належної останній частини житлового будинку АДРЕСА_1 . В зустрічному позові просить прийняти зустрічну позовну заяву та об`єднати в одне провадження з первісним позовом. Зустрічна позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_3 на земельній ділянці, яка перебуває в користуванні ОСОБА_1 було самовільно прибудовано до стіни належного їй будинку комин, внаслідок чого паркан фактично примикає до димоходу будівлі, що в свою чергу зменшило прохід між будинком та парканом, що порушує права ОСОБА_3 .

В судовому засіданні ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_4 просили прийняти вказаний позов в якості зустрічного до спільного розгляду з первісним.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 з приводу вирішення вказаного клопотання поклався на розсуд суду, разом з тим зазначив, що логічно було б вказаних два позови розглядати в окремих провадженнях, оскільки ці позові між собою не взаємопов`язані, та задоволення первісного позову не виключає задоволення первісного.

В судовому засіданні третя особа ОСОБА_5 підтримала позицію відповідача ОСОБА_3 та її представника ОСОБА_4 .

Представник третьої особи Вінницької міської ради в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи.

Заслухавши думки учасників процесу, дослідивши матеріали справи та доводи зустрічного позову, суд зважає на наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до п. 15 Постанови пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»: судам слід мати на увазі, що оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими ЦПК України.

Таким чином, процесуальний закон вказує на умови прийняття судом зустрічного позову: 1) взаємний зв`язок первісного та зустрічного позовів та 2) доцільність спільного розгляду цих позовів, а також вказує на окремі випадки наявності таких умов. Наведене дає можливість зробити висновок, що зустрічний позов як спосіб захисту відповідача проти пред`явленого позову може використовуватися тоді, коли він виникає з одних і тих же правовідносин.

У даному випадку за первісним позовом позивач просить суд встановити постійний безоплатний земельний сервітут на частину земельної ділянки, яка перебуває в постійному користуванні відповідача ОСОБА_3 , на підставі державного акту на право постійного користування землею серії ІІІ ВН № 012515 від 27.08.1998 року, у зв`язку з виникненням у позивача труднощів з обслуговуванням належного їй на праві власності житлового будинку. Вказані доводи позивача за первісним позовом підлягають дослідженню в судовому засіданні та мають бути перевірені доказами. Таким чином під час розгляду вказаної позовної заяви суд має встановити наявність підстав для встановлення між сторонами сервітутних правовідносин, тобто наявності або відсутності підстав для встановлення сервітуту.

Внесений на розгляд суду в якості зустрічного позов відповідача виникає з інших правовідносин, та пов`язаний з захистом права відповідача на належне користування земельною ділянкою, яка належить останній на праві постійного користування від неправомірних (на думку відповідача) дій позивача з побудови на вказаній земельній ділянці комину.

Разом з тим, враховуючи те, що первісний позов спрямований на встановлення сервітутних правовідносин між сторонами по справі, а зустрічний позов спрямований на усунення перешкод відповідачу у праві користування земельною ділянкою, суд приходить до висновку, що вказані позови не є взаємопов`язаними, виникають з різних підстав, що опосередковуються різними правовідносинами сторін по справі. Можливе задоволення зустрічного позову не виключає задоволення первісного позову. Розгляд вказаних позовних заяв в одному провадженні не є доцільним, оскільки таке затягне розгляд справи, та зумовить вчинення значної кількості додаткових процесуальних дій, спрямованих на встановлення обставин, необхідних для вирішення зустрічного позову.

Таким чином спільний розгляд вказаних позовів не є доцільним, оскільки в ході розгляду вказаних цивільних позовів необхідно досліджувати різні не пов`язані між собою фактичні обставини. Також суд звертає увагу на те, що вимоги за позовами не можуть зараховуватися оскільки є різнорідними.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. 193 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_3 у прийнятті до спільного розгляду з первісним, в якості зустрічного, її позову до ОСОБА_1 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Вінницька міська рада, ОСОБА_5 , про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою.

Роз`яснити ОСОБА_3 , що з позовом до ОСОБА_1 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Вінницька міська рада, ОСОБА_5 , про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою, вона може звернутись до суду в загальному порядку.

Ухвала суду набуває законної сили з моменту проголошення суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу суду можуть бути включені в апеляційну скаргу на рішення суду.

Повний текст ухвали суду складено 10.02.2020 року.

Суддя: