Справа № 219/8040/20
Провадження № 2/219/2795/2020
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення позовної заяви без руху

04 вересня 2020 року суддя Артемівського міськрайонного суду Донецької області Фролова Н.М., дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Концерн «Група компаній «Капітель» про визнання правочину дійсним та визнання права власності на нежлі об`єкти нерухомого майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Артемівського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Концерн «Група компаній «Капітель», в якій позивач просить: визнати дійсним (таким, що відбувся) правочин (угода) купівлі-продажу нежилих об`єктів нерухомого майна: нежилого приміщення (підвальні приміщення ІІ-го під`їзду), загальною площею 249,00 кв.м, А - нежиле приміщення підвалу, що складається з 10 (десяти) нежилих приміщень (зокрема: 1 (тамбур, підсобне) - 2,70 кв.м; 2 (підвал, підсобне) - 6,70 кв.м; 3 (підвал, основне) - 26,70 кв.м; 4 (підвал, основне) - 65,10 кв.м; 5 (туалет, підсобне) - 2,80 кв.м; 6 (підвал, основне) - 48,20 кв.м; 7 (підвал, підсобне) - 7,20 кв.м; 8 (підвал, основне) - 65,80 кв.м; 9 (підвал, підсобне) - 10,50 кв.м; 10 (підвал, підсобне) - 13,30 кв.м); нежилого приміщення (підвальні приміщення ІІІ-го під`їзду), загальною площею 201,6 кв.м, А - нежиле приміщення підвалу, що складається з 5 (п`яти) нежилих приміщень (зокрема: 1 (підвал, основне) - 50,60 кв.м; 2 (підвал, основне) - 58,70 кв.м; 3 (підвал, основне) - 47,10 кв.м; 4 (підвал, основне) - 40,40 кв.м; 5 (вхід, основне) - 4,80 кв.м), які розташовані в будинку АДРЕСА_1 , який був вчинений 23 січня 2012 року (зі змінами від 30.06.2012 р., від 28.06.2013 р., від 29.06.2016 р., від 20.03.2020 р. від 29.07.2020 р.) між Концерном «Група компаній «Капітель» (Продавець) та ОСОБА_1 (покупець) і був остаточно виконаний ОСОБА_1 від 01 липня 2012 року. Визнати за ОСОБА_1 право особистої приватної власності на: нежиле приміщення (підвальні приміщення ІІ-го під`їзду), загальною площею 249,00 кв.м, А - нежиле приміщення підвалу, що складається з 10 (десяти) нежилих приміщень (зокрема: 1 (тамбур, підсобне) - 2,70 кв.м; 2 (підвал, підсобне) - 6,70 кв.м; 3 (підвал, основне) - 26,70 кв.м; 4 (підвал, основне) - 65,10 кв.м; 5 (туалет, підсобне) - 2,80 кв.м; 6 (підвал, основне) - 48,20 кв.м; 7 (підвал, підсобне) - 7,20 кв.м; 8 (підвал, основне) - 65,80 кв.м; 9 (підвал, підсобне) - 10,50 кв.м; 10 (підвал, підсобне) - 13,30 кв.м); нежиле приміщення (підвальні приміщення ІІІ-го під`їзду), загальною площею 201,6 кв.м, А - нежиле приміщення підвалу, що складається з 5 (п`яти) нежилих приміщень (зокрема: 1 (підвал, основне) - 50,60 кв.м; 2 (підвал, основне) - 58,70 кв.м; 3 (підвал, основне) - 47,10 кв.м; 4 (підвал, основне) - 40,40 кв.м; 5 (вхід, основне) - 4,80 кв.м), які розташовані в будинку АДРЕСА_1 та були остаточно викуплені ОСОБА_2 у Концерну «Група компаній «Капітель» від 01 липня 2012 року. Стягнути з відповідача на користь позивача понесені судові витрати по справі.

Крім того, позивач просить звільнити її від сплати судового збору у розмірі 5 950,00 гривень, при зверненні до суду з позовом до Концерну «Група компаній «Капітель» про визнання правочину дійсним та визнання права власності на нежилі об`єкти нерухомого майна, посилаючись на те, що при зверненні до суду, виходячи з вартості спірного нерухомого майна (595000 грн.) позивачем має бути сплачено судовий збір в сумі 5950 грн., що перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік. Вказане, відповідно до приписів статті 8 Закону України «Про судовий збір», є підставою для звернення до суду з клопотанням відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. З цієї ж підстави, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити сторону від його сплати, тому позивач звернулася до суду із письмовим клопотанням про звільнення від сплати судового збору.

Ознайомившись з вказаним позовом вважаю, що наявні підстави для залишення його без руху, оскільки він не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, з наступних підстав.

Так в позовній заяві не зазначені:

- відомості щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містини попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Так в позовній заяві не зазначений попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач просить стягнути з відповідача на свою користь, як це зазначено у позовних вимогах.

Крім того, згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як роз`яснено в п.п. 10, 12, 13 Постанови Пленуму ВССУ від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» подані до суду позовні заяви чи заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору. У випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, прожитковий мінімум для працездатних осіб у відповідності до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» з 01 січня 2020 року становить 2102, 00 грн.

Так позивач звернулася до суду одночасно з вимогами майнового та немайнового характеру, та зазначила ціну позову 595000,00 гривень.

Разом з тим ОСОБА_1 звертається до суду із клопотанням про звільнення від сплати судового збору, обґрунтовуючи його тим, що судовий збір у сумі 5950,00 гривень перевищує 5% розміру її річного доходу за попередній календарний рік, та додає до позовної заяви відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, в яких відсутні відомості про доходи за І квартал 2019 року.

Відповідно до ч. 1, ч.3 ст. 136 ЦПК України, статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити та розстрочити, зменшити або звільнити від сплати судового збору.

Таким чином, фактичною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є майновий стан сторони, що ускладнює сплату судового збору в зазначеному законодавством розмірі.

Слід відзначити, що Законом України «Про судовий збір» чітко визначено, як одну з умов для звільнення від сплати судового збору, зокрема, доведення заявником обставин, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Для звільнення від такої сплати позивач має довести існування таких фінансових труднощів та такий майновий стан, що надає підстави вважати за можливе звільнити таку особу від сплати судового збору.

Слід відзначити, що важкий майновий стан сторони входить до предмета доказування і, відповідно, має бути підтверджений належними і допустимими доказами.

Тож, для застосування судом положень Закону України «Про судовий збір» повинні бути відповідні правові підстави, в іншому ж випадку, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі», вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.ХІ.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору чи звільнення від його сплати може бути, наприклад, довідка про доходи, про заробітну плату, пенсію, стипендію, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно надати до матеріалів справи відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за повний попередній календарний рік, а також інші докази на підтвердження свого важкого майнового або надати оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 840,80 грн. за вимогу немайнового характеру, а також оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 5950,00 грн. за вимогу майнового характеру, або на загальну суму в розмірі 6790,80 грн. за відповідними реквізитами:

Отримувач коштів- Бахмутське УК м. Бахмут/ 22030101

Код отримувача (ЕДРПОУ) 37868870

Банк отримувача- Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Номер рахунку IBAN UA0005584

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Приклад заповнення графи "Призначення платежу":

*;101; НОМЕР_1 ;Судовий збір, за позовом ОСОБА_3 , Артемівський міськрайонний суд Донецької області.

Відповідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 175, 185, 260 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Концерн «Група компаній «Капітель» про визнання правочину дійсним та визнання права власності на нежлі об`єкти нерухомого майна - залишити без руху.

Копію ухвали направити позивачу для відома та надати йому строк для усунення недоліків терміном десять днів з дня вручення йому копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що згідно з ч. 3 ст.185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Фролова