Провадження № 2/761/2815/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.

при секретарі Пірак М.В.,

за участі

позвивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду за правилами загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем на час прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла тітка позивача - ОСОБА_3 , яка проживала за адресою: АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилась спадщина на дану квартиру. Помешкання було приватизовано й 1998 р. ОСОБА_3 та її чоловіком ОСОБА_4 в рівних долях. Після смерті чоловіка ОСОБА_3 отримала свідоцтво про право на спадщину. 16.07.2009 р. ОСОБА_3 склала заповіт на користь позивача. В останні роки життя у спадкодавця не лишилось близьких родичів окрім племінниці - ОСОБА_1 , за станом здоров`я ОСОБА_3 потребувала постійного догляду, а тому позивач постійно проживала з тіткою в кв. АДРЕСА_2 . ОСОБА_1 дбала про спадкодавця по день смерті останньої, здійснила поховання ОСОБА_3 . Після смерті тітки позивач замовила і оплатила всі ритуальні послуги та залишилась проживати в квартири спадкодавця, прийнявши у спадок всі її речі і вступивши в фактичне управління майном. Позивачем сплачуються комунальні послуги, витрати по утриманню квартири (спадкового майна). Разом з тим, 15.04.2019 р. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чижиковим О.О. позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на спадкове майно на підставі заповіту у зв`язку із тим, що на день смерті спадкодавця ОСОБА_1 не була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . За таких обставин, позивач просить суд встановити факт постійного проживання спадкоємця ОСОБА_1 з спадкодавцем ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 ; встановити факт прийняття спадщини спадкоємцем ОСОБА_1 після смерті спадкодавця ОСОБА_3 ; визнати право власності на квартиру АДРЕСА_2 за ОСОБА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 у даній справі відкрито провадження, відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами загального позовного провадження.

Представником відповідача подано відзив на позов. Представник КМР зазначив, що позивачеві необхідно надати докази спільного проживання зі спадкодавцем та прийняття спадщини. Просить прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства та розглядати справу за його відсутності.

А судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримала заявлені вимоги, просила задовольнити та в разі задоволення заявлених вимог покласти на неї судові витрати.

Представник позивача також просив задовольнити заявлені вимоги з метою захисту права ОСОБА_1 на спадщину.

Вислухавши доводи сторони позивача, дослідивши надані докази та опитавши свідків, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 70 років померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції умісті Києві 19.06.2018 р., копія якого долучена до матеріалів справи.

За померлою відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_2 , яка належала ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 16.04.1998 р. та свідоцтва про право власності на спадщину за законом від 16.07.2009 р., що не оспорюється стороною відповідача.

За свого життя ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений Праведник Н. О. , державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори 16.07.2009 р., реєстровий № 9-2687, відповідно до якого все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право заповіла ОСОБА_1 .

Як вбачається з матеріалів справи спадкодавець є рідною сестрою матері позивача ОСОБА_6 , а отже рідною тіткою ОСОБА_1 .

Так, як вбачається з матеріалів справи, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чижиков О.О., 15.04.2019 року відмовив ОСОБА_1 у заведенні спадкової справи після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . ОСОБА_3 у зв`язку із пропуском спадкоємцем строку в шість місяців для прийняття спадщини, і подані документи не свідчать про те, що спадкоємець проживав разом із спадкодавцем.

Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За положеннями ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, як це визначено ст. 1270 ЦК України.

Так матеріали справи не містять доказів, не було їх отримано і під час розгляду справи, що позивач відмовилась у встановленому законом порядку від спадщини.

Разом з тим, як пояснили в судовому засіданні свідки ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , вони знають позивача багато років. В ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її мати і ОСОБА_1 переїхала до тітки ОСОБА_3 з якою в неї були міцні родинні стосунки. Проживала тіткою до дня смерті останньої і проживає на даний час.

Як свідчать матеріали справи, позивач замовила та оплатила особисто поховання і необхідні ритуальні послуги, несе витрати по утриманню квартири АДРЕСА_2 .

Виходячи з наведеного, можна зробити висновок, що позивач проживала разом із спадкодавцем і прийняла спадщину, оскільки не відмовилась від неї.

Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів, за положеннями ст. 328 ЦК України.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України.

За положеннями ч. 1 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Таким чином, з огляду на вищенаведені норми матеріального права для підтвердження прийняття спадщини, має значення встановлення факту постійного проживання спадкоємця за законом чи заповітом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Зважаючи на вищенаведене, письмові докази, пояснення свідків суд приходить до висновку що право позивача має бути захищено шляхом встановлення факту постійного поживання зі спадкодавцем та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, що відповідає вимогам чинного законодавства України, отже позов має бути задоволено частково.

Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 141ЦПК України, проте бере до уваги прохання позивача покласти такі витрати на неї.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 2-5,11-13,76-81,141,279,352,354 ЦПК України, ст.ст. 328, 1216,1220,1268,1270 ЦК України , суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем на час прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно задовольнити частково.

Встановити факт постійного проживання спадкоємця ОСОБА_1 із спадкодавцем ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_2 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 .

В задоволенні іншої частини позову відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду, в порядку ст.ст. 353-357 ЦПК України з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень цього Кодексу протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення .

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 12.06.2020 року .

Суддя: