КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
провадження 22-ц/824/6416/2020 доповідач: Сліпченко О.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

01 вересня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах: Сліпченка О.І.(суддя-доповідач), Іванової І.В., Сушко Л.П.

за участю секретаря: Пітенко І.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня №3» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 15 січня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до «Київська міська клінічна лікарня №3», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - головний лікар «Київської міської клінічної лікарні №3» Іващенко Петро Борисович про визнання протиправним та скасування наказу.

Заслухавши доповідь судді Апеляційного суду, перевіривши матеріали справи в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд,-

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2019 року ОСОБА_1 звернувся з вищевказаним позовом, який обґрунтовував тим, що 17 липня 2019 року Департамент охорони здоров`я Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видав Наказ № 818 «Про проведення перевірки стану надання медичної допомоги у відділеннях Київської міської клінічної лікарні № 3, та Наказом № 818 було створено Комісію з перевірки організації та якості надання медичної допомоги хворим у відділеннях Київської міської клінічної лікарні № 3».

Комісією було складено Довідку за результатами перевірки організації надання медичної допомоги в Київській міській клінічній лікарні № 3 в якій зазначено інформацію про неналежне виконання посадових обов`язків та проведення контролю за роботою структурних підрозділів з боку заступника головного лікаря з хірургічної допомоги ОСОБА_1

30 серпня 2019 року Головний лікар Київської міської клінічної лікарні № 3 видав Наказ № 183, відповідно до якого ОСОБА_1 оголошено догану.

Позивач вважає Наказ № 183 про оголошення йому догани протиправним, оскільки підстави, наведені у ньому, є надуманими та такими, що жодним чином не вказують на порушення ним трудової дисципліни.

Просив суд визнати протиправним та скасувати наказ про оголошення йому догани.

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 15 січня 2020 року позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, Комунальне некомерційне підприємство «Київська міська клінічна лікарня №3», яке являється правонаступником «Київськаої міської клінічна лікарня №3»(надалі Лікарня) звернулось із апеляційною скаргою, яку обґрунтовано тим, що місцевий суд невірно з`ясував обставини справи, порушив норми матеріального та процесуального права.

Вказує, що з довідки складеної комісією за результатами перевірки організації надання медичної допомоги в Київській міській клінічній лікарні № 3 вбачається, що ОСОБА_1 не належним чином виконуються обов`язки та здійснюється неналежний контроль за роботою підпорядкованих структурних підрозділів, що в свою чергу негативно відображається на роботі закладу, що вказує про неналежне виконання посадової інструкції, а тому підстав для визнання протиправним та скасування наказ про оголошення догани позивачу не вбачає.

У відзиві на апеляційну скаргу, ОСОБА_1 вказує, що вимоги поставлені відповідачем у оскаржуваному наказі, щодо ефективного використання ліжкового фонду виходять за межі посадової інструкції.

Зазначає, що довідка на яку посилається апелянт не відповідає нормативно встановленій формі, а тому не породжує жодних правових наслідків.

Крім того, вказує, що відповідач порушив норми трудового законодавства щодо строків притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У судовому засіданні представники ОСОБА_1 підтримали позицію свого довірителя, інші належним чином повідомлені учасники справи не з`явились.

У відповідності до вимог статті 130, 372 ЦПК України неявка сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час і місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи, а тому колегія суддів вважає можливим слухати справу у їх відсутності.

Представник відповідача надіслав заяву про відкладення судового засідання, посилаючись на запровадження карантину.

Вирішуючи питання про можливість розгляду справи за відсутності вказаних осіб, колегія суддів враховує, що відповідач реалізував своє право як учасник справи шляхом подання апеляційної скарги.

Крім того, слід врахувати що відкладення чи оголошення перерви в розгляді скарги здійснюється в межах визначеного законом строку для розгляду скарги, тому зважаючи на вказівки, викладені у рішеннях Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України», щодо дотримання розумного строку для судового провадження, колегія суддів вважає, що підстави для відкладення розгляду справі відсутні, тому відповідно до ст.372 ЦПК України немає перешкод розгляду справи.

Апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно вимог ст. 263 ЦПК України, - судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Зазначеним вимогам закону оскаржуване рішення відповідає.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не доведено факту порушення позивачем трудової дисципліни, не зазначено, які дії та/або бездіяльність позивача порівняно із діями інших працівників/адміністрації Лікарні призвели до порушення та в чому полягає таке порушення, при цьому, відповідачем не надано жодного доказу на підтвердження факту правомірності оскаржуваного Наказу № 183 від 30 серпня 2019 року, в той час як саме на роботодавця покладається обов`язок доказування фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку.

Колегія суддів погоджується з таким висновком з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено, наказом Київської міської клінічної лікарні № 3 від 13.04.2001 № 113-к ОСОБА_1 було прийнято на посаду заступника головного лікаря по медичній частині лікаря-хірурга, тимчасово на 2 місяці, з 13.04.2001 року по 13.06.2001 рік (а.с.98).

Наказом Київської міської клінічної лікарні № 3 від 12.06.2001 року № 190-к ОСОБА_1 - заступного головного лікаря по медичній частині лікаря-хірурга переведено на постійну роботу на посаді заступника головного лікаря по медичній частині лікаря-хірурга з 13.06.2001 року (а.с.99).

03 січня 2018 року ОСОБА_1 було ознайомлено з посадовою інструкцією заступника головного лікаря Київської міської клінічної лікарні № 3 з хірургічної допомоги, яка містить завдання та обов`язки, а також підстави відповідальності заступника головного лікаря з хірургічної допомоги Київської міської клінічної лікарні № 3 (а.с. 66-69).

Наказом Департаменту охорони здоров`я Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 17.07.2019 року № 818 з метою перевірки стану надання спеціалізованої медичної допомоги хворим у відділеннях Київської міської клінічної лікарні № 3 створено комісію з перевірки організації та якості надання медичної допомоги хворим у відділеннях Київської міської клінічної лікарні № 3 (далі - Перевірка) та затверджено її персональний склад (а.с.13, 14-16).

Згідно із Довідкою за результатами перевірки організації надання медичної допомоги в Київській міській клінічній лікарні № 3, Комісією встановлено наступні порушення, зокрема, у хірургічному відділенні умови перебування хворих у відділенні незадовільні, 4 палати, маніпуляцій ний кабінет, санітарні кімнати, туалети потребують капітального ремонту; рівень госпіталізації з невідкладною хірургічною патологією у відділенні низький, відтак нераціонально утримувати цілодобово бригаду хірургів, анестезіологів, операційних медичних сестер при такому малому завантаженні; не проводиться робота з амбулаторними закладами охорони здоров`я щодо наступності в організації надання хірургічної допомоги мешканцям району обслуговування; заступником головного лікаря з хірургічної допомоги не надано звіт за 2018 рік про проведену роботу, відсутній аналіз діяльності та перспективний план розвитку хірургічної служби лікарні; звіти хірургічних відділень не аналізуються з метою покращення роботи і носять формальний характер статистичного змісту; відсутні звернення заступника головного лікаря з хірургічної допомоги до керівництва лікарня щодо покращення умов роботи та оптимізації надання хірургічної допомоги; відсутній щоденний загальний план хірургічних операцій, що ускладнює оцінку поступлення пацієнтів у відділення інтенсивної терапії; пацієнти, які поступили в плановому порядку, не розбираються на нарадах заступника головного лікаря з хірургічної допомоги; у відділенні хірургії кисті в одній палаті перебувають пацієнти чоловічої та жіночої статі, обладнання - застаріле; у відділенні інтенсивної терапії відсутня можливість моніторингу за пацієнтом з поста медичної сестри, відсутні монітори спостереження за станом хворого; летальні випадки обліковуються за відділенням інтенсивної терапії, а не за відповідним хірургічним відділенням, що унеможливлює об`єктивний аналіз летальності.

З урахуванням зазначеного, комісією рекомендовано: Головному лікарю Київської міської клінічної лікарні № 3 оптимізувати ліжковий фонд лікарні та кадровий потенціал відповідно до потреб населення в наданні видів медичної допомоги; забезпечити надання якісної медичної допомоги відповідно до стандартів надання медичної допомоги з дотриманням Ліцензійних умов провадження медичної практики; забезпечити створення належних умов для перебування пацієнтів у відділеннях лікарні; переглянути посадову інструкцію заступника головного лікаря з хірургічної допомоги, а також інших працівників та привести їх у відповідність до вимог нормативних документів (а.с.17-58).

15 серпня 2019 року Головним лікарем Київської міської клінічної лікарні № 3 прийнято Наказ № 174 «Про організацію медичного забезпечення мешканців та гостей міста Києва під час заходів з нагоди відзначення Дня Прапора та 28-ї річниці незалежності України» та встановлено Графіки роботи співробітників Лікарні, які будуть працювати в святкові та вихідні дні: 24.08.2019, 25.08.2019, 26.08.2019 (а.с.80-85).

Із Листа головного лікаря Київської міської клінічної лікарні № 3 від 18.10.2019 року № 1716 убачається, що 26.08.2019 року було проведено апаратну нараду за участю Головного лікаря, заступників головного лікаря, керівників структурних підрозділів та інших працівників КМКЛ № 3, на якій проведено Аналіз встановлених за результатами Перевірки у Довідці від 20.08.2019 року № 061-8143/03 порушень, розглянуто шляхи усунення виявлених порушень та запропоновано надати пояснення заступнику головного лікаря з хірургічної допомоги, заступнику головного лікаря з терапевтичної допомоги та керівникам структурних підрозділів. Спеціальна комісія для Аналізу порушень організації надання медичної допомоги не створювалась і відповідних розпорядчих документів про створення спеціальної комісії для Аналізу порушень організації надання медичної допомоги не видавалось (а.с. 75)

26 серпня 2019 року у вихідний день на апаратній нараді за відсутності обов`язку присутності на робочому місці заступника головного лікаря з хірургічної допомоги ОСОБА_1 . Головним лікарем Київської міської клінічної лікарні № 3 Іващенком П.Б. , заступником головного лікаря ОСОБА_3 , лікарем-методистом ОСОБА_4 складено «Акт про вимогу надання пояснень», яким засвідчено факт вимоги надати письмові пояснення стосовно матеріалів перевірки Департаменту охорони здоров`я м. Києва, викладених у Довідці від 20.08.2019 року № 061-8143/03 від заступника головного лікаря з хірургічної допомоги ОСОБА_1 та заступника головного лікаря з терапевтичної допомоги ОСОБА_5. (а.с.76).

30 серпня 2019 року Головним лікарем Київської міської клінічної лікарні № 3 прийнято Наказ № 183, яким заступнику головного лікаря з хірургічної допомоги Київської міської клінічної лікарні № 3 ОСОБА_1., заступнику головного лікаря з терапевтичної допомоги Київської міської клінічної лікарні № 3 ОСОБА_5 оголошено догану та зобов`язано останніх надати до 05.09.2019 пропозиції щодо ефективного використання ліжкового фонду лікарні. Наказ мотивовано тим, що відповідно до наказу Департаменту охорони здоров`я Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) № 818 від 17.07.2019 «Про проведення перевірки стану надання медичної допомоги у відділеннях Київської міської клінічної лікарні № 3» було проведено перевірку організації та стану надання медичної допомоги в лікарні. Проведений аналіз порушень організації надання медичної допомоги свідчить про неналежне виконання посадових обов`язків та проведення контролю за роботою підпорядкованих структурних підрозділів з боку заступника головного лікаря з хірургічної допомоги ОСОБА_1 , заступника головного лікаря з терапевтичної допомоги ОСОБА_5. та завідувачів структурних підрозділів (а.с.12).

Листом Департаменту охорони здоров`я Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 29.10.2019 року № 061-10425/10 зауважено, що відповідно до пункту 1 Контракту від 03.11.2017 року № 124, укладеного між Головним лікарем Київської міської клінічної лікарні № 3 та Департаментом охорони здоров`я Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), Керівник зобов`язався безпосередньо і через адміністрацію закладу охорони здоров`я здійснювати поточне управління (керівництво) закладом, у тому числі, забезпечувати належний рівень медичного обслуговування населення, ефективну діяльність закладу, раціональне обслуговування населення, ефективну діяльність закладу, раціональне використання і збереження закріпленого за закладом майна, раціональний добір кадрів, створювати умови для забезпечення належного рівня медичного обслуговування населення, а орган управління майном зобов`язався створювати належні умови для матеріального забезпечення і організації праці керівника (а.с.72).

Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 28 вересня 2012 року №752, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2012 року за №1996/22308, затверджено Порядок контролю якості медичної допомоги з метою ефективного управління якістю медичної допомоги та забезпечення підвищення рівня контролю за якістю медичної допомоги (а.с.62, 63-65).

Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ст. 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Власник або уповноважений ним орган не має права вимагати від працівника виконання роботи, не обумовленої трудовим договором (ст. 31 КЗпП України).

Відповідно до ст. 139 КЗпП України працівник зобов`язаний працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

За порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення (частина перша статті 147 КЗпП України).

Відповідно до ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Згідно з ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення до працівника, власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошуєтьсяв наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Порушення трудової дисципліни - це невиконання чи неналежне виконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. Трудові обов`язки працівника визначаються у посадовій (робочій) інструкції. КЗпП України не містить переліку випадків, в яких може застосовуватися догана чи звільнення. Притягнення до дисциплінарної відповідальності і накладення стягнення - це право роботодавця, а не його обов`язок. При визначенні виду стягнення враховуються попередня робота працівника, його ставлення до праці. До застосування дисциплінарного стягнення власник повинен зажадати від працівника письмові пояснення. Якщо працівник відмовився від цього, власник повинен скласти акт про відмову від дачі пояснень і провести дисциплінарне розслідування порушення трудової дисципліни. Власник підприємства зобов`язаний, застосовуючи певний вид дисциплінарного стягнення, видати наказ (розпорядження), в якому в обов`язковому порядку зазначити мотиви застосування стягнення.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника.

Місцевий суд вірно зазначив, що відповідачем не доведено факту не зазначено, які дії та/або бездіяльність позивача порівняно із діями інших працівників/адміністрації Лікарні призвели до порушення та в чому полягає таке порушення, що позбавляє суд можливості встановлення причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням, за наявності останніх.

У апеляційній скарзі вказано, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та застосування догани згідно оскаржуваного Наказу № 183 від 30.08.2019 є виключно «порушення організації надання медичної допомоги» із посиланням на результати перевірки, які Комісією викладені у Довідці.

Попри зазначене суд першої інстанції вірно вказав, що результати перевірки викладені у Довідці мають виключно рекомендаційний характер, та ці рекомендації не містять у своєму переліку застосування до працівників лікарні дисциплінарних стягнення, в тому числі у вигляді догани. При цьому, вказуючи підставою для винесення догани - «порушення організації надання медичної допомоги» у Наказі не зазначено, які дії чи бездіяльність позивача призвели до порушення організації надання медичної допомоги та в чому це порушення полягає.

Місцевий суд вірно зазначив, що відповідачем не надано жодного доказу на підтвердження факту правомірності оскаржуваного Наказу, відсутні докази проведення керівником Лікарні перевірки, виявлення порушень та притягнення винних осіб до відповідальності, з`ясування усіх обставин вчинення порушення, в той час як саме на роботодавця покладається обов`язок доказування фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, розглядаючи спір повно та всебічно дослідив і оцінив обставини справи, надані сторонами докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює, та прийшов до обґрунтованого висновку.

Апеляційна скарга переповнена оцінкою доказів апелянтом, при цьому не вказується, які з доказів неправомірно були судом першої інстанції не прийняті, чи досліджувались із порушенням установленого законом порядку.

Оскільки, висновки суду відповідають фактичним обставинам справи, а ухвалене рішення відповідає вимогам матеріального і процесуального права, то підстави для його скасування відсутні.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.367, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня №3» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишити без задоволення.

Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 15 січня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено «01» вересня 2020 року.

Головуючий

Судді: