Справа № 513/229/20
Провадження № 2/513/241/20
Саратський районний суд Одеської області
14 квітня 2020 року Суддя Саратського районного суду Одеської області Бучацька А.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання дітей,
В С Т А Н О В И В:
позивачка звернулась до суду з позовом до відповідача, в якому просить:
розірвати шлюб, укладений між ними та відновити її дошлюбне прізвище ОСОБА_3 ;
стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання малолітніх дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі по 2218 гривень щомісячно на кожну дитину до досягнення ними повноліття.
Позовні вимоги обґрунтувала тим, що з 29 квітня 2007 року перебуває з відповідачем у шлюбі. В шлюбі народились двоє дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Однак, сторони не підтримують подружні стосунки, декілька років проживають окремо. Діти знаходяться на утриманні позивачки, а відповідач не надає їй матеріальної допомоги на їх утримання.
Вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали, суд приходить до наступного.
Згідно з частиною 1 ст.187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.
Судом встановлено, що зміст позовної заяви не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, виходячи з наступного.
До позовної заяви не додано доказів сплати судового збору.
В позовній заяві позивачка просить звільнити її від сплати судового.
Частини 1, 3 ст. 136 ЦПК України передбачає, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Згідно зі ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
В пункті 29 Постанови № 10 від 17 жовтня 2014 року Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.
Однак, позивачкою до позовної заяви не додано доказів, які б підтверджували, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку розмірі (довідка про доходи, тощо).
Надані позивачкою індивідуальні відомості про застраховану особу ОСОБА_6 за період з 2005 рік по 2013 рік не містять необхідних відомостей для вирішення питання щодо звільнення її від сплати судового збору.
У зв`язку з чим, в задоволенні клопотання позивачки про звільнення від сплати судового збору належить відмовити.
Позовна заява містить дві вимоги: про розірвання шлюбу та про стягнення аліментів.
Від сплати судового збору за вимогу про стягнення аліментів позивачка звільнена відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".
Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу складають 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Отже позивачці за вимогу про розірвання шлюбу належить сплатити судовий збір у розмірі 840,80 гривень (2102 грн. х 0,4).
Крім того, відповідно до ч.1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.
Відповідно до акту, складеного 27 березня 2020 року працівниками канцелярії суду під час відкривання конверту, не виявилося вказаних у додатку документів для вручення відповідачу, а саме копії позовної заяви та копії всіх документів, що додаються до неї на 13 арк.
Таким чином, позовну заяву належить залишити без руху, надавши позивачці строк для усунення недоліків. Якщо позивач у встановлений строк відповідно до ухвали суду не виконає зазначені вимоги, то на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України, заява буде вважатися неподаною і буде їй повернута.
Керуючись ст. ст.175, 177, 185, 258- 261 ЦПК України, суддя
У Х В А Л И В:
у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.
позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання дітей - залишити без руху, надавши позивачці строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя А. І. Бучацька