Справа № 201/1608/20
Провадження № 2/204/900/20
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2020 року Красногвардійський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

головуючої судді Токар Н.В.

за участю секретаря Сокол К.А.

за участю позивача ОСОБА_1

розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м.Дніпро цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Восьмої Дніпровської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

В лютому 2020 року позивач звернувся до суду з позовом до Восьмої ДДНК, в якому, просив встановити додатковий строк для подачі ним до Восьмої ДДНК заяви про прийняття спадщини за законом після смерті рідного дядьки ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його рідний дядько ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 . Позивач є спадкоємцем майна померлого за законом. Постановою державного нотаріуса Восьмої ДДНК від 15.02.2020 року, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, внаслідок пропуску 6 місячного строку на звернення до нотаріуса з відповідною заявою. Позивач пропустив встановлений законодавством термін для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки спадкодавець постійно проживав у Німеччині, позивач спілкувався із покійним вкрай рідко, відтак йому не було відомо про смерть дядька. Позивач дізнався про його смерть лише з листа, який разом з копією свідоцтва про смерть, надійшов з Німеччини лише 05.06.2019 року, тобто вже після спливу строку на подання заяви про прийняття спадщини. На його думку, наведені вище причини є поважними для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим, останній звернувся до суду із зазначеною заявою.

Ухвалою Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 23 березня 2020 року провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 27 травня 2020 року задоволено клопотання позивача та витребувано у відповідача - Восьмої ДДНК належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити їх у повному обсязі з підстав, викладених в позовній заяві.

Представник відповідача відзиву на позову заяву не надав, в судове засідання не з`явився, направив до суду копію спадкової справи та прохав розглядати справу без участі відповідача.

Суд, вислухавши позивача, вивчивши та дослідивши письмові докази, встановив наступні фактичні обставини.

Згідно з ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно з ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Встановлено в судовому засіданні, що ІНФОРМАЦІЯ_1 громадянин ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 помер у м. Берлін, Німеччина, що підтверджується апостильованим свідоцтвом про смерть реєстраційний номер НОМЕР_1 , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Шпандау Берлін (а.с.8-12).

Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої, відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №2928445 від 26.02.2004 року, входить 1/5 частина квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.17).

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є рідним племінником померлого (син рідного брата спадкодавця - ОСОБА_2 ), що підтверджується витягами з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть за №3, 0, 9 від 15.02.2020 року, тобто, відповідно до вимог ст.1265 ЦК України є спадкоємцем 5 черги спадкування за законом.

15 лютого 2020 року, ОСОБА_1 звернувся до Восьмої ДДНК із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після померлого дядька ОСОБА_2 .

Постановою державного нотаріуса Восьмої Дніпровської державної нотаріальної контори Хорошманенко Н.С. від 15.02.2020 року ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини, встановленого ЦК України (а.с.16).

Як зазначає позивач, про смерть ОСОБА_2 йому стало відомо лише 05.06.2019 року, шляхом отриманням поштового відправлення з м. Берлін, Німеччина, що підтверджується листом "Deutsche Post FI RT 26 027 665 2DE" від 17.05.2019 року (а.с.13).

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України).

Відповідно до частини першої, другої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

У частині першій статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України).

Згідно з частиною другою статті 1272 ЦК України за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. У частині третій цієї статті зазначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Розглядаючи спір по суті, судом, з урахуванням положень зазначених норм ЦК України, роз`яснення постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», та, дослідивши поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , встановлено, що ОСОБА_1 не скористався правом на прийняття спадщини у зв`язку з поважними причинами, оскільки смерть ОСОБА_2 не була встановлена раніше 05 червня 2019 року та не була зареєстрована органами реєстрації актів цивільного стану відповідно до статті 17 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану». Зазначена обставина та факт постійного проживання спадкодавця в Німеччині, долю якого, та сам факт відкриття спадщини було встановлено, лише протягом спливу значного часу з дати смерті спадкодавця, свідчать про поважність причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини та наявність підстав для застосування ч.3 ст.1272 ЦК України, а тому суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 15, 16, 1216, 1220, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст.2, 4, 13, 76-77, 79, 80-82, 133, 137, 263 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Восьмої Дніпровської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 до Восьмої Дніпровської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом після смерті рідного дядька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки на апеляційне оскарження, визначені статтею 354 ЦПК України, продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя Н.В. Токар