Справа № 304/2016/19 Провадження № 2/304/157/2020
У Х В А Л А

04 вересня 2020 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого - судді Ганька І. І.,

за участі секретаря судового засідання Соханич Л.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження заяву ОСОБА_1 про відвід судді Ганька І.І. у цивільній справі № 304/2016/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення додаткових витрат на дитину, -

В С Т А Н О В И В :

позивач звернулася в суд з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить стягнути з останнього на її користь грошові кошти у сумі 6 377 грн. у якості додаткових витрат на дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Свою позицію мотивує тим, що 25 травня 2010 року шлюб між нею та відповідачем було розірвано, про що в Книзі реєстрації розірвань шлюбів зроблено відповідний актовий запис № 32. За час шлюбу у сторін ІНФОРМАЦІЯ_2 народився син ОСОБА_3 . Після розірвання шлюбу дитина проживає разом із нею. Рішенням Перечинського районного суду від 23 липня 2010 року із ОСОБА_1 на її користь стягнуто аліменти на утримання сина у розмірі 1/3 частини всіх видів його доходів, але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 09 липня 2010 року і до досягнення дитиною повноліття. Однак, їй дуже важко самостійно забезпечувати всі потреби сина, який проходив навчання у школі іноземних мов «LT School» за програмою «розмовний курс» (загальна вартість послуг склала 3 690 грн.), внаслідок чого нею також було витрачено кошти на проїзд в м. Ужгород у сумі 2 000 грн. Крім цього, за власні кошти позивача було здійснено лікування дитини у стоматолога у клініці «Еліт Дент» (загальна сума лікування склала 7 340 грн.); придбано книги для навчання у школі, які були відсутні у бібліотеці навчального закладу (розмір витрат становить 454 грн.). Відтак загальна сума додаткових витрат на дитину склала 13 754 грн., з яких відповідач добровільно оплатив тільки 500 грн. На даний час дитина продовжує відвідувати два рази на тиждень заняття з англійської мови в м. Перечин (це близько 400 грн. щомісячно); ходить на додаткові уроки з математики; потребує регулярного оновлення гардеробу (витрати на речі (одяг) тільки у період навчального року склали практично 5 000 грн.); придбання спеціалізованих зошитів для вивчення іноземних мов (400 грн.); харчування у навчальному закладі (500 грн. на місяць); оплата батьківського внеску за рік (600 грн.). Ці витрати вона навіть не заявляє у даному позові. У той же час, відповідач у порушення ст. 185 СК України ухиляється від покладеного на нього обов`язку приймати участь у додаткових витратах на утримання дитини, що зокрема виявилося у відсутності постійного матеріального (грошового) утримання сина, так як вважає, що аліменти, які він сплачує як батько у середньому розмірі 1 300 грн. на місяць є достатніми для нормального розвитку дитини. При цьому, на будь-які спроби позивача отримати вказані витрати у добровільному порядку ОСОБА_1 наголошує, що взагалі звільниться з офіційного місця роботи, де, зважаючи на розмір отримуваних нею аліментів, одержує мінімальну зарплату. Оскільки заходи досудового врегулювання спору залишені відповідачем без реагування, участь у додаткових витратах на дитину є не правом, а обов`язком батька (матері) незалежно від сплати ним (нею) аліментів, і закон не передбачає можливості повного звільнення особи від участі таких витратах, тому просить позов задовольнити.

Ухвалою судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 24 грудня 2019 року прийнято подану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній цивільній справі; постановлено її розгляд проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

24 лютого 2020 року відповідач ОСОБА_1 подав до суду заяву про відвід судді Ганька І.І., яку мотивує тим, що останній є головою Перечинського районного суду, в якому працює ОСОБА_2 . Оскільки позивач прямо підпорядковується у своїй роботі голові суду, що викликає сумніви у неупередженості та об`єктивності судді Ганька І.І., тому просить заяву задовольнити.

Разом з цим, у подальшому через канцелярію суду відповідачем було подано клопотання про залишення раніше поданої ним заяви про відвід судді Ганька І.І. без розгляду.

У судове засідання позивач ОСОБА_2 не з`явилася, однак подала до суду заяву про залишення позову без розгляду.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання також не з`явився, подав до суду заяву, в якій у зв`язку з домовленістю із позивачем про мирне врегулювання спору просив розгляд справи провести без його участі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, необхідні для вирішення поданого клопотання, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно ч. ч. 2, 4 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 43 цього Кодексу учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Разом з цим, Главою 3 ЦПК України не врегульовано порядок залишення без розгляду раніше поданої заяви про відвід.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Таким чином, враховуючи вищенаведене та те, що відповідач просить залишити без розгляду раніше подану ним заяву про відвід судді, тому керуючись принципом диспозитивності таке клопотання може бути задоволене судом.

Керуючись ст. ст. 10, 12, 13, 43, 182-183, 258-261 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

клопотання задовольнити.

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Ганька І.І. у цивільній справі № 304/2016/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення додаткових витрат на дитину залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Головуючий: Ганько І. І.