Ухвала

14 січня 2020 року

м. Київ

справа № 369/585/19

провадження № 61-339ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Петрова Є. В. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Шалденка Євгенія Миколайовича, на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 липня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 листопада 2019 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лігун Андрій Ігорович, приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Біккінеєва Ірина Анатоліївна про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг», ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Біккінеєва Ірина Анатоліїна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лігун Андрій Іванович про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора, та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Біккінеєва Ірина Анатоліївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лігун Андрій Іванович про визнання договорів купівлі-продажу недійсними,

ВСТАНОВИВ:

28 грудня 2019 року (відповідно до штемпеля на поштовому конверті) представник ОСОБА_1 - адвокат Шалденка Є. М. звернувся до Верховного Суду через засоби поштового зв`язку із касаційною скаргою на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 липня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 листопада 2019 року в указаній справі.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Касаційна скарга містить клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження. Клопотання мотивовано тим, що процесуальний строк пропущено з поважних причин, оскільки повний текст оскаржуваної постанови Київського апеляційного суду від 13 листопада 2019 року отримано заявником 28 листопада 2019 року, для підтвердження чого надає докази.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження пропущено з поважних причин, заявник у розумний інтервал часу після отримання копії постанови суду апеляційної інстанції звернувся з касаційною скаргою, вважаю за можливе його поновити.

Разом із тим, на підставі касаційної скарги не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки в порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України, до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у повному обсязі.

Із Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що у січні 2019 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовними вимогами до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 в якому просить усунути перешкоди у користуванні 40 земельними ділянками.

У лютому 2019 року ОСОБА_3 звернулася до суду з зустрічними позовними вимогами до ОСОБА_2 , комунального підприємства «Агенція адміністративних послуг», ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора проведених щодо спірних земельних ділянок.

У лютому 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з зустрічними позовними вимогами до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договорів купівлі-продажу земельних ділянок недійсними.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 липня 2019 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 13 листопада 2019 року, позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено частково визнано недійсними договори іпотеки укладені між ОСОБА_1 , від імені якого діяла ОСОБА_4 та ОСОБА_3 : від 08 січня 2019 № 1, від 09 січня 2019 № 20, від 10 січня 2019 № 36, посвідчених приватним нотаріусом КМНО Лігун А. І. Скасовано записи в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про іпотеку та обтяження щодо 40 спірних земельних ділянок.

В зустрічних позовах ОСОБА_1 та ОСОБА_3 відмовлено.

Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 01 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1 921,00 грн.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюванної суми.

Враховуючи характер позову та клопотання у скарзі за подання касаційної скарги ОСОБА_1 необхідно оплатити судовий збір у розмірі 184 416,00 грн: за первісний позов - 30 736,00 грн ((1921,00 грн х 0,4 %,) х 40) х 200 %), за зустрічний позов ОСОБА_3 - 30 736,00 грн ((1 921,00 грн х 0,4) х 40х 200 %), за зустрічний позов ОСОБА_1 - 30 736,00 грн ((1 921,00 грн х 0,4) х 40х 200 %).

Оскільки до касаційної скарги заявником додано квитанцію від 27 грудня 2019 року №45 про сплату судового збору у розмірі 800,00 грн, тому розмір судового збору для доплати становить 183 616,00 грн (184 416,00 грн - 800,00 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано за наступними реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102; найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Разом із тим, згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином заявнику необхідно на підтвердження сплати судового збору надати суду документ, що підтверджує його сплату або відповідне клопотання із належними та допустимими доказами.

Також необхідно звернути увагу, що відповідно до Конституції України, Закону України «Про судоустрій та статус суддів», ЦПК України, судом касаційної інстанції є Верховний Суд.

Усупереч вимогам наведених Законів у касаційній скарзі вказано, що подається до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

Відповідно до пункту четвертого частини другої статті 392 ЦПК України, в касаційній скарзі повинно бути зазначено рішення (ухвала), що оскаржується.

В касаційній скарзі заявник просить скасувати рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 липня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 листопада 2019 року, проте у вступній частині зазначає лише постанову суду апеляційної інстанції.

Таким чином, заявнику необхідно надати уточнену касаційну скарг з урахуванням вимог процесуального закону, в якій необхідно зазначити вірне найменування суду, до якого подається касаційна скарга та привести вступну частину касаційної скарги у відповідність прохальній, разом із копіями уточненої касаційної скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Поновити представнику ОСОБА_1 - адвокату Шалденку Євгенію Миколайовичу строк на касаційне оскарження рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 липня 2019 року та постанови Київського апеляційного суду від 13 листопада 2019 року.

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Шалденка Євгенія Миколайовича, на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 липня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 листопада 2019 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Петров