Постанова

Іменем України

26 серпня 2020 року

м. Київ

справа № 127/14232/18

провадження № 61-10791св19

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Ступак О. В.,

суддів: Гулейкова І. Ю., Олійник А. С. (суддя-доповідач), Погрібного С. О., Яремка В. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Вінницька міська рада,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького апеляційного суду від 21 травня 2019 року у складі судді Денишенко Т. О.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У червні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 ,третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Вінницька міська рада, про усунення перешкод у користуванні власністю.

Позов обґрунтований тим, що відповідно до договору дарування від 24 грудня 1996 року, серія ААВ № 016875, зареєстрованого 10 січня 1997 року за № 1944, договору дарування від 06 травня 2004 року, серія BBC № 900657, зареєстрованого 25 травня 2004 року за № 1944, позивач є власником 17/50 частин житлового будинку з господарськими спорудами на АДРЕСА_1 . Згідно зі свідоцтвом про право власності від 10 листопада 2015 року серія НОМЕР_1 , зареєстрованого 10 листопада 2015 року за № 11971951, позивачу належить на праві власності земельна ділянка площею 0,0173 га, кадастровий номер :03:022:0296, з цільовим призначенням: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована на АДРЕСА_1 .

Рішенням Апеляційного суду Вінницької області від 22 квітня 2014 року у справі № 127/16138/13-ц встановлено постійний безоплатний земельний сервітут на право експлуатації існуючих ліній водопостачання та водовідведення на земельну ділянку, розташовану на АДРЕСА_2 , площею 15 кв. м, у тому числі земельна ділянка, яка виділена у спільне користування 1,0 кв. м, а саме: ділянка яка виділена у користування ОСОБА_2 - 14,0 кв. м згідно з варіантом № 1 (додаток 2) висновку судової земельно-технічної експертизи № 38, складеного Товариством з обмеженою відповідальністю «Подільський центр судових експертиз» 30 грудня 2013 року. Поряд з існуючим водогоном, який забезпечує належну позивачу частину житлового будинку водопостачанням, відповідач самовільно влаштував вигрібну яму, що використовується для збору нечистот. У досудовому порядку спір вирішити не вдалося.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 25 лютого 2019 року у позові відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що позивач пропустив позовну давність, клопотання про поновлення строку на звернення до суду з цим позовом за час розгляду справи позивач не заявляла.

Короткий зміст ухвали апеляційного суду

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 21 травня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 15 червня 2018 року повернено без розгляду.

Ухвала суду апеляційної інстанції мотивована тим, що апеляційна скарга подана з порушенням вимог підпункту 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України: оскільки Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система ще не створена і не працює, то апеляційні скарги подаються за правилами, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, тобто через суд першої інстанції.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

У липні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргоюна ухвалу суду апеляційної інстанції, просила її скасувати та передати справу до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження у справі.

Рух справи в суді касаційної інстанції

04 вересня 2019 року ухвалою Верховного Суду відкрито касаційне провадження у справі.

У червні 2020 року справа надійшла до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 22 липня 2020 року справу призначено до судового розгляду.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Касаційна скарга мотивована тим, що оскаржувана ухвала апеляційного суду постановлена з порушенням норм процесуального права (підпункту 15.5 пункту 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України), що позбавило ОСОБА_1 права на судовий захист.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано особі право на доступ до суду і справедливий розгляд її справи судом. Суд апеляційної інстанції порушив гарантоване конституційне право особи на апеляційний перегляд судового рішення.

Аргументи інших учасників справи

Відзив на касаційну скаргу до суду касаційної інстанції не надійшов.

Встановлені судом апеляційної інстанції обставини

Суд апеляційної інстанції встановив, що 21 травня 2019 року надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 25 лютого 2019 року безпосередньо до Вінницького апеляційного суду.

Позиція Верховного Суду

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 15 січня 2020 року № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» (далі - Закон № 460-ІХ) касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом (08 лютого 2020 року).

Касаційна скарга у цій справі подана у липні 2019 року, а тому вона підлягає розгляду в порядку, що діяв до набрання чинності Законом № 460-ІХ.

Відповідно до статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Вивчивши матеріали цивільної справи, зміст оскаржуваного судового рішення, обговоривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про задоволення касаційної скарги з огляду на таке.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Відповідно до частин першої та другої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з частиною першою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

За змістом пункту 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункту 8 частини третьої статті 2 ЦПК України забезпечення права на апеляційний перегляд справи є однією із основних засад судочинства.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно із статтею 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди. В разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Згідно з частиною четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Перевіряючи доводи касаційної скарги, Верховний Суд бере до уваги постанову Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2018 року у справі № 514/134/17 (провадження № 61-12112сво18).

У цій постанові викладено такий правовий висновок.

Особа, яка подає скаргу, вправі очікувати застосування норм процесуального законодавства, які надають їй право як безпосереднього подання апеляційної скарги до апеляційного суду, так і подання апеляційної скарги через місцевий суд (стаття 355 ЦПК України, підпункт 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України). Застосування принципу пропорційності при здійсненні судочинства вимагає такого тлумачення підпункту 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, яке б гарантувало особі право на безпосереднє звернення з апеляційною скаргою до апеляційного суду в передбаченому статтею 355 ЦПК України порядку, оскільки держава не може обмежувати права особи без певної мети для захисту якогось суспільного інтересу.

Відсутність на час подання апеляційної скарги Єдиної судової інформаційної-телекомунікаційної системи жодним чином не повинна створювати перешкоди учасникам провадження та апеляційному суду в подані та прийнятті апеляційних скарг у паперовій формі безпосередньо до апеляційного суду.

Тому висновок апеляційного суду заснований на помилковому тлумаченні підпункту 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України. Таким чином, при поверненні апеляційної скарги без розгляду, суд апеляційної інстанції виявив надмірний формалізм та непропорційність між застосованими засобами та поставленою метою.

Враховуючи викладене необґрунтованим є висновок суду апеляційної інстанції про повернення апеляційної скарги без розгляду з тих підстав, що вона подана з порушенням вимог підпункту 15.5 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України.

З огляду на викладене, Верховний Суд зауважує, що судові процедури повинні бути справедливими, ніхто не може бути безпідставно позбавлений права на апеляційне оскарження рішення суду, оскільки це буде порушенням права на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги

Згідно з частиною четвертою статті 406 ЦПК України у випадках скасування судом касаційної інстанції ухвал суду першої або апеляційної інстанцій, які перешкоджають провадженню у справі, справа передається на розгляд відповідного суду першої або апеляційної інстанції.

Відповідно до частини шостої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.

Доводи касаційної скарги є обґрунтованими, а оскаржувана ухвала суду апеляційної інстанції не відповідає вимогам цивільного процесуального закону і підлягає скасуванню з передачею справи до апеляційного суду для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

Керуючись статтями 400, 406, 409, 411, 416, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Вінницького апеляційного суду від 21 травня 2019 року скасувати, справу передати на розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий О. В. Ступак

Судді: І. Ю. Гулейков

А. С. Олійник

С. О. Погрібний

В. В. Яремко