Головуючий у І інстанції Тетервак Н.А.
Провадження № 22-ц/824/1864/2020 Доповідач у 2 інстанції Матвієнко Ю.О.
ПОСТАНОВА

Іменем України

15 січня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: судді-доповідача Матвієнко Ю.О., суддів Іванової І.В., Мельника Я.С., розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою керівника Броварської місцевої прокуратури Київської області на ухвалу судді Іванківського районного суду Київської області від 08 жовтня 2019 року про повернення заяви заступника керівника Броварської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі територіальної громади Димарської сільської ради Іванківського району Київської області про визнання спадщини відумерлою,

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2019 року заступник керівника Броварської місцевої прокуратури Київської області звернувся до суду із заявою, в якій просив визнати відумерлою спадщину ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , та передати територіальній громаді с. Шевченкове в особі Димарської сільської ради Іванківського району Київської області спадкове майно ОСОБА_1 , а саме: право на земельну частку (пай), яке належало ОСОБА_1 згідно з сертифікатом КВ № 0218699, який зареєстровано за № 217 від 21 січня 1997 року, розміром 5,12 в умовних кадастрових гектарах, що рахується у колективній власності КСП «Дружба», без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), вартістю 1 033 216 грн.

Ухвалою судді Іванківського районного суду Київської області від 11 вересня 2019 року заяву залишено без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків терміном п`ять днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвалою судді Іванківського районного суду Київської області від 08 жовтня 2019 року заяву заступника керівника Броварської місцевої прокуратури Київської області визнано неподаною та повернуто заявникові на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Не погоджуючись з вищевказаною ухвалою, керівник Броварської місцевої прокуратури Київської областіподав на неї апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просив ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для розгляду.

Згідно приписів ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції про повернення заяви заявникові (п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

За таких обставин апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, відповідно до приписів ч. 13 ст. 7 ЦПК України, якою передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про її задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З матеріалів справи вбачається, що 19 серпня 2019 року заступником керівника Броварської місцевої прокуратури Київської області до Іванківського районного суду Київської області подано заяву в інтересах держави в особі територіальної громади Димарської сільської ради Іванківського району Київської області про визнання спадщини відумерлою.

Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 11 вересня 2019року позовну заяву було залишено без руху, оскільки вонане відповідала вимогам статті 175 ЦПК України, зокрема, не містила виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини. Заявникові надано строк для обґрунтування звернення прокурора до суду із цією заявою в інтересах держави у відповідності до вимог частини четвертої статті 56 ЦПК України, а також визначено розмір судового збору, що підлягає сплаті.

Для усунення вказаних недоліків заявнику було надано строк терміном п`ять днів з дня отримання ним копії ухвали.

Постановляючи ухвалу від 08 жовтня 2019 року про повернення заяви на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України, суд першої інстанції виходив з того, що керівником Броварської місцевої прокуратури не усунуто недоліки поданої заяви у відповідності до ухвали Іванківського районного суду Київської області від 11 вересня 2019 року, а саме: не підтверджено наявність підстав для представництва інтересів держави в особі Димарської сільської ради. Подана заява не містить жодних доказів на підтвердження тієї обставини, що Димарська сільська рада не здійснює або неналежним чином здійснює заходи, спрямовані на захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах. Крім цього, прокуратурою не сплачено судовий збір, що є підставою для повернення поданої заяви.

Однак з вищенаведеними висновками суду погодитись не можна, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що 20 вересня 2019 року, у встановлений судом строк, заступник керівника Броварської місцевої прокуратури Київської області, на виконання вимог ухвали від 11 вересня 2019 року подав до Іванківського районного суду заяву, в якій виклав обставини, якими обґрунтовував свої вимоги, та уточнив підстави для представництва прокурором інтересів держави (а.с.15-20). Крім цього, прокурор зазначив, що дана заява подана органами прокуратури в інтересах держави в особі органу місцевого самоврядування, який на підставі ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору, в зв`язку із чим заявник також не повинен платити судовий збір при подачі заяви про визнання спадщини відумерлою.

За змістом пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України та пункту 2 частини першої статті 2 Закону України «Про прокуратуру» на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у випадках, визначених Законом.

Європейський суд з прав людини звертав увагу на те, що сторонами цивільного провадження є позивач і відповідач. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (рішення від 15 січня 2009 року у справі «Менчинська проти Росії»).

Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Частиною четвертою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Вказаним приписам кореспондують відповідні приписи ЦПК України. Так, згідно з частиною четвертою статті 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача (абзац другий частини п`ятої статті 56 ЦПК України).

Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

На виконання вимог частини четвертої статті 56 ЦПК України та статті 23 ЗУ «Про прокуратуру» прокурором у первісній заяві та у виправленій заяві зазначено, що органом, який уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, є Димарська сільська рада Іванківського району Київської області як розпорядник майна територіальної громади Димарської сільської ради, проте остання неналежним чином здійснює захист інтересів держави. Датоювідкриття спадщинипісля ОСОБА_1 є дата її смерті - ІНФОРМАЦІЯ_3 . Спадкоємців після померлої за заповітом та за законом не виявилось, спадкова справа не відкривалась. Однак, у зв`язку з бездіяльністю посадових осіб Димарської сільської ради, заходи щодо визнання відумерлою спадщини після смерті ОСОБА_1 не вживались, внаслідок чого були порушені державні інтереси.

Таким чином, прокурор у поданій заяві навів підставу для здійснення ним представництва інтересів держави, обґрунтував, у чому полягає порушення цих інтересів та необхідність їх захисту, а також зазначив орган, уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Лише невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 ЦПК України, що не було враховано судом першої інстанції.

Незгода суду з наведеним у заяві обґрунтуванням прокурора щодо визначеної ним підстави представництва, не є підставою для визнання заяви неподаною та її повернення.

Оскільки повноваження органів влади, зокрема, і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади, у даному випадку повноважень Димарської сільської ради, здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Оскільки прокуратурою встановлені недоліки заяви у встановлений судом строк усунуто, ухвала суду про визнання заяви неподаною та її повернення є такою, що порушує ч. 3 ст. 185 ЦПК України. При цьому, колегія суддів зауважує, що оскільки заява про визнання спадщини відумерлою подана органами прокуратури в інтересах держави в особі органу місцевого самоврядування, який звільнений від сплати судового збору при подачі до суду таких заяв на підставі ст. 5 Закону України «Про судовий збір», прокурор також звільняється від сплати судового збору, оскільки має всі процесуальні права та обов`язки органу місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Оскільки Іванківським районним судом Київської області ухвалу від 08 жовтня 2019 року постановлено з порушенням норм процесуального права, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню в порядку, визначеному ст.379 ЦПК України, з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 382, 383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу керівника Броварської місцевої прокуратури Київської області - задовольнити.

Ухвалусудді Іванківського районного суду Київської області від 08 жовтня 2019 року - скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядкудо Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: