печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.08.2020 Печерський районний суд м. Києва

у складі головуючого судді Бусик О.Л.

при секретарі судових засідань: Диба І.Б.

розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_2 від розгляду цивільної справи №757/24345/18-ц за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрзалізниця» про стягнення суми вихідної допомоги та середнього заробітку за час затримки розрахунку,-

ВСТАНОВИВ:

19 серпня 2020 року у провадження судді для розгляду надійшла вказана заява про відвід судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_2 від розгляду вказаної справи, яку суддею Бусик О.Л. було отримано 20 серпня 2020 року.

Так, в обґрунтування даної заяви, ОСОБА_1 зазначає, що 06 червня 2018 року Печерським райсудом м. Києва було відкрите спрощене провадження у даній цивільний справі.

Після самовідводу судді Литвинової І.В. згідно з протоколом 02 травня 2019 року автоматизованого розподілу даної справи між суддями визначено суддю ОСОБА_2 для подальшого розгляду справи.

Починаючи з 02 травня 2020 року до сьогодні суддею Печерського райсуду м. Києва ОСОБА_2 проведено лише 1 (одне) судове засідання за участю сторін. За цей період позивачем, подані скарги щодо судді ОСОБА_2:

В дисциплінарну палату Вищої ради правосуддя від 09.09.2019 р. щодо самоусунення судді ОСОБА_2 від здійснення правосуддя; на ім`я голови Печерського райсуду м. Києва щодо поведінки судді ОСОБА_2 від 19.09.2019 р.; на ім`я голови Печерського райсуду м. Києва щодо поведінки судді ОСОБА_2 від 27.02.2020 р.; в дисциплінарну палату Вищої ради правосуддя від 29.03.2020 р. щодо протиправної поведінки судді ОСОБА_2; на ім`я голови Печерського райсуду м. Києва щодо притримання суддею ОСОБА_2 матеріалів справи від 27.04.2020 р.; заява про вчинення адміністративного правопорушення до секретаріату уповноваженого Верховною Радою України з прав людини від 02.06.2020 р. щодо поведінки голови Печерського райсуду м. Києва (справа №757/24345/18-ц), заява про відвід судді ОСОБА_2 від 18.05.2020 р., в дисциплінарну палату Вищої ради правосуддя від 14.08.2020 р. щодо протиправної поведінки судді ОСОБА_2

На думку позивача, протиправне зволікання судді ОСОБА_2 у розгляді справи, змусило позивача, витрачати свій час на оскарження бездіяльності суду, що не може вважатися нормою у звичайних умовах.

Відповідно, затягування суддею ОСОБА_2 розгляду трудового спору, де відповідачем є АТ «Укрзалізниця», свідчить про те, що суд, який в інтересах відповідача затягує понад будь-який розумний строк розгляд справи, не може визивати довіру у позивача, який зацікавлений в найскорішому розв`язанні спору і вирішенні судом його справи.

Крім порушення суддею ОСОБА_2 ст. 6 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод, щодо права людини на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку, дії судді по затягуванню строків розгляду справи № 757/24345/18-ц дає підстави вважати, що в діях судді ОСОБА_2 є ознаки кримінального злочину.

Так, 08.10.2019 р. в Єдиному державному реєстрі судових рішень з`явився текст ухвали Печерського райсуду м. Києва від 23.05.2019 р. по даній справі про направлення матеріалів справи за підсудністю до іншого суду. До жовтня 2019 р. сторони не отримували копії даної ухвали суду. Саме несвоєчасність виникнення цієї ухвали стало підставою для поновлення для АТ «Укрзалізниця» строку на її апеляційне оскарження Київським апеляційним судом.

Виходячи із наведеного, позивач заявляє про недовіру судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_2 та заявляє останньому відвід від розгляду даної справи.

У відповідності до частини третьої статті 40 ЦПК України, якщо суд доходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першої статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

На підставі частини восьмої статті 40 ЦПК України, заява про відвід судді розглядається без повідомлення учасників справи.

Суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу за наявності на те підстав (обставин), вичерпний перелік яких визначений у статті 36 ЦПК України, що виключає можливість їх розширеного тлумачення.

Згідно з положеннями пунктів 1-5 частини першої статті 36 ЦПК України, суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи, а також якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Європейський суд з прав людини у рішеннях зазначає, що найголовнішою є існування довіри, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, § 48).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, пункт 46).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Таким чином, заявником не наведено, а судом не встановлено обставин, які б безпосередньо свідчили про упередженість головуючого у справі за його позовом судді щодо нього та обставин цієї справи, а також інших підстав, передбачених статтею 36 ЦПК України, які унеможливлювали б розгляд справи суддею та викликали необхідність його відводу.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Відповідно до ст.ст. 126, 129, 129-1 Конституції України, ст.ст. 6, 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією і законами України; здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Те, що заявник не погоджується із процесуальними рішеннями судді, не може слугувати підставами для безумовного відводу судді.

При цьому, доводи про те, що дії судді не надали заявнику як стороні у справі підстав та достатніх гарантій, які могли б виключити будь-які об`єктивно виправдані та обґрунтовані сумніви щодо неупередженості судді у процесі судового розгляду є необґрунтованими та безпідставними, доказів не надано, є припущеннями суб`єктивного характеру.

З врахуванням зазначеного, суд приходить до висновку, що доводи, зазначені в обґрунтування заяви, не можуть бути підставою для відводу судді у справі, являються суб`єктивним сприйняттям обставин щодо неналежного утворення та законності суду як органу державної влади, і такого ж статусу суддів суду, і не свідчать про необ`єктивність або упередженість головуючого судді по суті справи.

Керуючись ст.ст. 1-19, 36-40, 352-353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відвід судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_2 від розгляду цивільної справи №757/24345/18-ц за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрзалізниця» про стягнення суми вихідної допомоги та середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно після її підписання суддею, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.Л. Бусик