УХВАЛА

07 вересня 2020 року м. Кропивницький

справа № 396/767/20

провадження № 22-ц/4809/1369/20

Кропивницький апеляційний суд у складі судді судової палати у цивільних справах Чельник О.І., розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 05 серпня 2020 рокуу цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну способу стягнення аліментів на утримання дитини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Кропивницького апеляційного судуз апеляційною скаргою на ухвалу Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 05 серпня 2020 року.

Апеляційна скарга підлягає поверненню без прийняття до розгляду за таких підстав.

Частиною 1 статті 353 ЦПК України передбачено перелік ухвал суду першої інстанції, на які можуть бути подані скарги окремо від рішення суду.

Відповідно до ч.2 ст.353 ЦПК України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала про розгляд клопотання про перехід від розгляду справи в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін до розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, виклик свідків та витребування доказів - не входить до переліку ухвал суду першої інстанції, на які можуть бути подані скарги окремо від рішення суду, а тому оскарження в апеляційному порядку зазначеної ухвали суду окремо від рішення суду зазначеною нормою процесуального права не передбачено.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Право на апеляційне оскарження ухвал суду учасники справи можуть реалізувати у порядку, визначеному процесуальним законом, не зловживаючи їхніми процесуальними правами у спосіб подання апеляційної скарги на ухвалу, що не може бути оскаржена до ухвалення рішення щодо суті спору й окремо від такого рішення.

Встановлення у процесуальному законі переліку ухвал суду першої інстанції, що можуть бути оскаржені окремо від рішення суду стосовно суті спору, та відтермінування реалізації права на апеляційне оскарження з питань, які не перешкоджають подальшому провадженню у справі (зокрема права на апеляційне оскарження ухвал про залишення без задоволення заяви про зупинення виконавчого листа), до подання апеляційної скарги на рішення суду щодо суті спору є розумним обмеженням, що має на меті забезпечити розгляд справи впродовж розумного строку та запобігти зловживанням процесуальними правами, які можуть призводити до невиправданих зволікань під час такого розгляду. Тому означена мета є легітимною.

Обмеження права на апеляційне оскарження окремо від рішення суду щодо суті спору ухвал, не вказаних у частині першій статті 353 ЦПК України, є передбачуваним, оскільки чітко регламентоване процесуальним законом. Звертаючись з апеляційною скаргою на ухвалу суду, що за законом не може бути окремо оскаржена в апеляційному порядку, учасник справи може спрогнозувати юридичні наслідки такого оскарження, визначені у пункті 4 частини п`ятої статті 357 ЦПК України.

Таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду в постанові від 29 травня 2019 року у справі № 219/10010/17.

Оскільки ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на ухвалу суду, яка не оскаржується окремо від рішення суду, враховуючи положення п.4 ч.5 ст.357 ЦПК України апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 05 серпня 2020 рокуне приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції.

Керуючись п. 4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 05 серпня 2020 року повернути.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду О.І. Чельник