Справа № 308/356/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 січня 2020 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку набувальної давності,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_3 , звернулась до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку набувальної давності.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд приходить до наступного висновку.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. ст.175, 177 ЦПК України.

Згідно п. 2 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

З поданої позовної заяви вбачається, що Позивачем зазначено: ОСОБА_4 , тоді як у прохальній частині позовної зави позивач просить: «Визнати за ОСОБА_5 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) право власності в порядку набувальної давності на 3/8 частини житлового будинку АДРЕСА_1 ».

Так, з огляду на ч.7ст.177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України позовна заява повертається у випадках, коли її подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до частин 1, 3 статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з частинами 1, 3 статті 62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді. Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

Доказів які б свідчили, що ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , є одна і та сама особа, або що від імені ОСОБА_5 уповноважена діяти ОСОБА_3 матеріали позовної заяви не містять.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Однак позивачем в порушення вимог вказаної норми ціну позову не визначено, при цьому даний спір має майновий характер.

Так із прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено вимогу майнового характеру, а саме: визнання права власності в порядку набувальної давності на 3/8 частини житлового будинку АДРЕСА_1 .

Однак, в порушення вимог вказаної норми позивачем ціна позову не визначена.

Окрім того, відповідно до 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом із тим, в порушення вказаній вимозі в додатку до позовної заяви, ОСОБА_5 , не надала доказів на підтвердження сплати нею судового збору при зверненні до суду із даним позовом. Так само, позовна заява не місить клопотання чи заяви позивача про звільнення її (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, з вмотивованих відстав.

Враховуючи викладене приходжу до висновку, що ОСОБА_5 при зверненні до суду із позовною заявою повинна була сплатити судовий збір згідно чинного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

При цьому суд звертає увагу на те, що ціна позову повинна відповідати дійсній вартості майна саме на момент пред`явлення позову.

Разом із цим слід констатувати, що з наданих позивачем документів на даний час, не можливо визначити вартість 3/8 частини житлового будинку АДРЕСА_1 .

А тому відповідно до ч.2 ст. 176 ЦПК України, суд попередньо визначає суму судового збору у розмірі 4 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 8 408 гривень ?з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Згідно абз.2 п.4 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана: фізичною особою або фізичною особою підприємцем сплачується судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ЗУ «Про державний бюджет України на 2020рік», установлено у 2020 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2020 року - 2102 гривня для працездатних осіб.

Дослідивши матеріали позовної зави, докази, що подані позивачем, приходжу до переконання, що позивачу за звернення до суду із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про визнання за нею права власності в порядку набувальної давності на 3/8 частини житлового будинку АДРЕСА_1 слід сплатити судовий збір в розмірі 3 153 гривень (8408*3/8=3 153), з урахуванням позовних вимог про визнання прав власності на 3/8 частини нерухомого майна.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів УК у м.Ужгороді/м.Ужгород/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38015610; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA0007002; Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Зі змісту позовної зави вбачається, що за твердженням позивача з 2000 року відповідачка або інші правонаступники власника жодного разу не витребовували у неї позивача спірне майно, вимог щодо повернення будинку не висувалося не заперечувалось проти ремонтів, однак доказів тому суду не надано.

Так само посилаючись на довідку Невицької сільської ради№129/02-12 від 03.04.2019 року та на покази свідків щодо осіб які проживають у спірному будинку до матеріалів позовної заяви не додано.

Тоді як, згідно ч.ч.1,2 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок злочину чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду.

Разом із тим позивачем на підтвердження доводів наведених в позовній заяві жодних документів не надано ні для суду ні для інших учасників справи. Так до суду подано лише позовну заяву.

Дослідивши матеріали позовної заяви приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне дану позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з врахуванням вимог ст. 175 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.175,185,260 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку набувальною давності залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош