Справа №461/7002/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2020 року місто Львів

Галицький районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді Стрельбицького В.В.,

за участю секретаря Івасюти Н.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 А.,

відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Львівобленерго» (79026, м. Львів, вул. Козельницька, 3) в особі представника Мастикаш Наталії Михайлівни до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ) про стягнення вартості необлікованої електричної енергії,

встановив:

позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про стягнення збитків за порушення користування електричною енергією для населення.

Обґрунтовуючи позов покликається на те, що 20.11.2018 року представниками ПАТ «Львівобленерго» за адресою: АДРЕСА_2 . Львів, вул. Вірменська, 35/2 зафіксовано порушення ПКЕЕН, а саме пошкодження приладу обліку (самовільне підключення електропроводки до електричної енергії власника мереж з порушенням схеми обліку: змонтовано розгалуження на ввідному проводі для підключення електроустановок поза будь-яким засобом обліку прихованою електропроводкою). За результатами перевірки, у присутності споживача, було складено акт про порушення №09522, яким зафіксовано порушення, підписати акт споживач відмовився. У подальшому рішенням комісії ВРПС ЛМЕМ проведено нарахування обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН. Розмір збитків, завданих ПАТ «Львівобленерго», згідно розрахунку, становить 95 395,05 гривень. Відповідач у добровільному порядку відшкодувала частину збитків в сумі 9 539, 50 гривень. Решту збитків за завдану шкоду відшкодувати відмовляється, а тому позивач просить стягнути з відповідача суму збитків в судовому порядку та задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримала, з мотивів, наведених у ньому та відповіді на відзив.

Відповідач та її представник позов заперечили з підстав необґрунтованості позовних вимог та мотивів, викладених у письмових запереченнях на позовну заяву. Вказали на порушення позивачем процедури перевірки стану електричної мережі, та порушення права споживача бути присутньою на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Просили відмовити у задоволенні позову.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити, з огляду на наступне.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про електроенергетику» енергія - це електрична чи теплова енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу; споживачі енергії - це суб`єкти господарської діяльності та фізичної особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 з наступними змінами та доповненнями, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики (далі НКРЕ) 4 травня 2006 року № 562 із змінами, внесеними згідно з постановою НКРЕ № 154 від 8 лютого 2007 року (далі Методика).

Згідно ст.ст. 1, 26 ч.3,4, 27 ч.2 Закону України "Про електроенергетику", електрична енергія є товарною продукцією, призначеною для купівлі і продажу. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією. Правопорушенням в електроенергетиці є порушення правил користування енергією.

Судом встановлено, що 20.11.2018 року представниками ПАТ «Львівобленерго» за адресою: АДРЕСА_3 , де проживає відповідач ОСОБА_3 , зафіксовано порушення ПКЕЕН, а саме пошкодження приладу обліку (самовільне підключення електропроводки до електричної енергії власника мереж з порушенням схеми обліку: змонтовано розгалуження на ввідному проводі для підключення електроустановок поза будь-яким засобом обліку прихованою електропроводкою).

За результатами перевірки, складено акт про порушення №09522.

Згідно акту, такий складено у присутності представників ПАТ «Львівобленерго» ОСОБА_4 та ОСОБА_5 Споживач а бо уповноважена ним особа від підпису в акті відмовилась. Зауважень до акту відповідач не подавала.

Відповідач вказані обставини заперечила, та будучи допитаною в судовому засіданні в якості свідка показала, що в момент складення акта присутньою не була, та від підпису не відмовлялась. Лічильник знаходився в коридорі, а вона ніяких розгалужень чи під`єднань не робила. Про засідання комісії її ніхто не повідомляв. В ПАТ «Львівобленерго» їй повідомили, що для того, щоб бути присутньою на засіданні треба сплатити 10% боргу, що вона і зробила.

Зазначені відповідачем факти підтвердив свідок ОСОБА_4 , який показав, що є контролером з технічної перевірки у ПАТ «Львівобленерго». У листопаді 2018 року була перевірка на АДРЕСА_4 . Ним було встановлено перенесення лічильника. Після проведення замірювання встановлено, що є розгалуження та несанкціоноване під`єднання. Відповідачки ОСОБА_3 в момент перевірки не було. Був присутній чоловік ОСОБА_3 ОСОБА_6 особу якого не встановлювали. Чи була ОСОБА_3 при складанні акту не пам`ятає.

Покази свідка ОСОБА_5 щодо присутності відповідача при складанні акту, суд до уваги не бере, оскільки такі спростовуються самим актом, у якому у графі споживач відображений ОСОБА_6 , а також показами свідка ОСОБА_4 та допитаної в якості свідка відповідачки.

Матеріали справи також не містять доказів того, що ОСОБА_3 уповноважила ОСОБА_6 підписувати акт про порушення.

До акту про порушення було складено схему порушення. Доказів фото та відеофіксації порушення, які зазначені в додатку до акта №09522 позивачем не надано.

Відповідно до абзацу 3 пункту 1.1.2 глави 1.1 розділу 1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року №312 (далі-Правила), акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення на об`єкті споживача цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Згідно п.8.2.5 Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право, згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Таким чином, оцінюючи покази відповідача в сукупності з матеріалами справи, з огляду на наведені норми ПРРЕЕ, суд вважає, що позивачем не доведено факт відмови ОСОБА_3 від підпису в акті про порушення.

Відповідно п.8.2.6 Правил, споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання.

Матеріали справи містять докази скерування відповідачу повідомлення про час та місце проведення засідання комісії, що підтверджено листом ПАТ «Львівобленерго» від 17.12.2018 року та квитанцією. Однак, доказів належного оповіщення ОСОБА_3 про час та дату засідання комісії в ході розгляду справи не здобуто, оскільки такі у матеріалах справи відсутні (розписка, повідомлення про отримання, тощо).

Так, Рішенням комісії ВРПС ЛМЕМ від 15.01.2019 року проведено нарахування обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, згідно з Методикою. Згідно протоколу комісії, розмір збитків, завданих ПАТ «Львівобленерго», згідно розрахунку, становить 95 395,05 гривень.

Відповідачем у добровільному порядку відшкодувала частину збитків в сумі 9 539, 50 гривень.

Позивач стверджує, що відповідач рішень ПАТ «Львівобленерго» не оскаржувала, жодних заяв про їх перегляд не подавала.

Згідно п. 37 ПКЕЕН, енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Споживач в свою чергу, в силу п. 48 ПКЕЕН, несе відповідальність згідно із законодавством, за порушення Правил користування електричною енергією, та зокрема, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж.

Відповідно до п.3.2 Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів, затвердженого Наказом Міністерства палива та енергетики України від 21.06.2003 р. № 322, у разі висновку комісії, що пошкодження або неправильна робота лічильника сталася з вини споживача, він відшкодовує вартість робіт, пов`язаних з проведенням експертизи.

При цьому, пункт 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією для населення, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України, від 4 травня 2006 року № 562 передбачає, що факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою.

Наведене повністю узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 11 липня 2018 року у цивільній справі № 336/6535/16-ц (провадження № 61-19355св18).

У вказаній постанові Верховний Суд, на підставі положень ст. 714 ЦК України, статей 2427 Закону України «Про електроенергетику» та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 562, вказав, що факт втручання споживача в роботу приладів обліку, в тому числі й дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку, зокрема шляхом впливу магнітного поля, у разі невизнання ним такого факту, в обов`язковому порядку має бути підтверджений експертизою. До отримання енергопостачальником результатів експертизи (у зазначених Методикою випадках) ця Методика не застосовується (п. 3.1).

Однак, матеріали справи не містять висновку проведеного експертного дослідження, яким підтверджено пошкодження відповідачем приладу обліку за адресою: АДРЕСА_3 .

Таким чином, в ході розгляду справи не здобуто доказів, які надають суду законні підстави зобов`язувати відповідача вчиняти дії щодо відшкодування вартості не облікованої електричної енергії, оскільки не доведеним є порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 5 даної статті передбачено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи , а ч.6 що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України).

Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності та їх зміст, суд приходить до висновку про відсутність законних підстав для задоволення позову.

Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, судові витрати слід залишити за позивачем.

Керуючись ст.ст. 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

вирішив:

Позов Приватного акціонерного товариства «Львівобленерго» - залишити без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 06 лютого 2020 року.

Головуючий суддя Стрельбицький В.В.