Провадження № 2-п/752/26/20
У Х В А Л А

іменем України

03 лютого 2020 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Хоменко В.С., при секретарі Павлюх П.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 16.10.2019 р. у цивільній справі №752/16042/19 за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УНІКА» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків в порядку регресу,-

встановив:

заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 16.10.2019 року позовні вимоги ПАТ «Страхова компанія «УНІКА» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої в результаті дорожньо-транспортної пригоди- задоволено.

06.12.2019 року до суду надійшла заява представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про перегляд вказаного заочного рішення, мотивована поважністю причин неявки в судове засідання та наявністю відомостей, що мають істотне значення для вирішення справи.

Крім того, представником відповідача заявлене клопотання про поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення, та ухвалою від 09.12.2019 даний строк було поновлено.

В судовому засіданні ОСОБА_1 та її представник - адвокат Якушова Н.Е. заяву про перегляд заочного рішення підтримали з викладених в ній обставин.

Представник позивача - Сергутін В.А. заперечував проти скасування заочного рішення від 16.10.2019 року.

Розглянувши матеріали заяви, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 3 ст. 284 ЦПК України учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто, для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач ОСОБА_1 викликалась в судове засідання шляхом направлення ухвали від 02.08.2019 р. рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за зареєстрованим місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 63,64).

Ухвала від 02.08.2019 р., а також копія заочного рішення суду направлялись саме на вищевказану адресу, зареєстрованого місця проживання відповідача.

Представник відповідача у якості підстави для скасування заочного рішення у відповідній заяві та поясненнях, наданих у судовому засіданні, посилається на неповідомлення її довірителя належним чином про розгляд справи. Разом з тим, зазначені обставини не приймаються судом до уваги, оскільки вказане твердження повністю спростовується матеріалами справи, зокрема, поштовими повідомленнями, направленими за місцем реєстрації відповідача, що в силу положень ч. ч. 7, 8 ст. 128 ЦПК України вважається належним чином повідомленим про час, дату та місце розгляду справи.

Інших доказів на підтвердження поважності причин неявки в судові засідання в розрізі положень ст. ст. 76-81 ЦПК України стороною відповідача в розпорядження суду також не надано.

Крім того, для скасування заочного рішення необхідно встановити не лише поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, що його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності двох умов можна вважати, що наявні підстави для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду у загальному порядку.

Подана заява про перегляд заочного рішення містить посилання на те, що позивачем було подано позовну заяву до неналежного відповідача, а відповідно задоволення позовних вимог з неналежного відповідача, в супереч вимогам діючого законодавства призводить до необґрунтованості та незаконності оскаржуваного заочного рішення. Також вважає, що позивачем не доведено, що ДТП, про яке йдеться мова у позовній заяві, є страховим випадком, а виплата страхового відшкодування є обґрунтованою та здійснена за договором страхування.

Однак, доказів на підтвердження вказаних обставин заявником не подано.

На підставі наведеного, суд приходить до висновку про те, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 287, 288 ЦПК України, суд,-

постановив:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 16.10.2019 р. у цивільній справі №752/16042/19 за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УНІКА» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків в порядку регресу - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає, однак відповідач вправі оскаржити заочне рішення суду в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали виготовлено 07.02.2020 року.

Суддя В.С. Хоменко