Справа № 234/1227/20
Провадження № 2/234/1467/20
25 листопада 2020 року м. Краматорськ
Краматорський міський суд Донецької області
в складі: головуючого-судді Бакуменко А.В.
з участю секретаря Кісточка І.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у загальному провадженні в м. Краматорську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини, -
Обставини справи :
ОСОБА_3 звернулась до Краматорського міського суду з позовом про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини .
В обґрунтування своїх вимог, зазначила що згідно до свідоцтва про право власності на житло від 28.07.1994 року , квартира АДРЕСА_1 ) належить їй, відповідачу та її чоловіку ОСОБА_4 в рівних частках, тобто по 1/3 частці кожному. Приблизно в 2002 році чоловік поїхав на заробітки в Російську Федерацію, з цього часу вона нічого про нього не чула. Влітку 2019 року від дальніх родичів, котрі проживають в Росії вона отримала свідоцтво про смерть свого чоловіка ОСОБА_4 , котрий помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В зв`язку з цим вона звернулась до нотаріуса для отримання свідоцтва на право про спадщину за законом, однак їй було відмовлено в зв`язку з пропуском строку встановленого законом.
Вона вважає, що причина пропуску строку є поважною, в зв`язку з чим просить суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.
Відзив на позовну заяву не надходив.
Сторони в судове засідання не з`явились, причин неявки суду не повідомили.
Дослідивши наявні у справі письмові докази, суд,-
Дослідивши наявні у справі письмові докази, суд встановив наступне,-
Згідно до свідоцтва про укладення шлюбу НОМЕР_1 від 26.08.1972 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 уклав шлюб 26 серпня 1972 року з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , після шлюбу подружжю присвоєне прізвище ОСОБА_6 .
У відповідності до свідоцтва про право власності на житло розпорядженням від 26.07.1994 року № 1759/4 право власності на квартиру АДРЕСА_1 належить ОСОБА_3 та членам її родини ОСОБА_7 та ОСОБА_4 .
Згідно до свідоцтва про смерть ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Шихазани Канашського району, Чувашської Республіки, Росія.
Згідно до постанови нотаріуса від 14.01.2020 року у видачі свідоцтва на право власності в порядку спадкування за заповітом, ОСОБА_3 відмовлено, в зв`язку з пропуском встановленого законом 6-місячного терміну звернення.
Також в постанові зазначено, що після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 відкрито спадкову справу № 2/2020, спадковим майном є 1/3 частки квартир АДРЕСА_2 , окрім дружини померлого з заявою ніхто не звертався.
Відповідно до ч. 1 ст. 1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до статті 1261 Цивільного кодексу України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ч. 1 ст. 1221 Цивільного кодексу України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 2 ст. 1270 Цивільного кодексу України, якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.
Крім того, суд враховує норми європейського законодавства по правам людини, в якому зазначено, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції.
Відповідно до третього критерію, уніфікований підхід ЄСПЛ до оцінки вимог, закріплених у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, ґрунтується також на критерії «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), повязаними з втручанням у право власності, та інтересами особи, яка так чи інше страждає від такого втручання (рішення від 23.09.1982 року справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будьяке втручання у право власності обовязково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»).
Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним.
Суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційним, оскільки вони втратять право на успадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця. І спочатку смерть близької людини, а потім і втрата спадкового майна будуть для неї занадто надмірним тягарем нерозмірним з їх діями, і при цьому буде порушено «баланс» між інтересами держави та фізичної особи.
Відповідно до ст. 52 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», сума пенсії, що належала пенсіонерові і залишилася недоотриманою у зв`язку з його смертю, виплачується - по місяць смерті включно членам його сім`ї, які проживали разом з пенсіонером на день його смерті, у тому числі непрацездатним членам сім`ї, зазначеним у частині другій статті 36 цього Закону, які знаходилися на його утриманні, незалежно від того, проживали вони разом з померлим пенсіонером чи не проживали. Члени сім`ї, зазначені в частині першій цієї статті, повинні звернутися за виплатою суми пенсії померлого пенсіонера протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.
На підставі зазначеного, суд вважає, що причини пропуску позивачем строку для подання заяви на прийняття спадщини є поважними, у звязку з чим, позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст..ст. 4 , 5, 12, 13, 76 - 82, 259, 263 - 265, 268, 273 ЦПК України ст. ст.. 1263,1269 - 1272, ЦК України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини- задовольнити.
Визначити ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк, для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , терміном на три місяці.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
На рішення може бути подана апеляційна скарга через Краматорський міський суд Донецької області до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення ухвалене у нарадчій кімнаті та надруковано в одному примірнику.

Суддя А. В. Бакуменко