КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/5635/2020 Доповідач - Ратнікова В.М.
У х в а л а

м. Київ Справа № 363/4344/18

02 вересня 2020 року Київський апеляційний суд у складі судді Судової палати з розгляду цивільних справ Ратнікової В.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Котової Дар`ї Дмитрівни на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 16 січня 2020 року, ухвалене під головуванням судді Котлярової І.Ю., у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та про поділ майна подружжя,-

в с т а н о в и в:

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 16 січня 2020 року позовні вимоги ОСОБА_2 - задоволено.

Визнано за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 .

Визнано на ОСОБА_1 право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 .

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір в сумі 5286 грн.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, 20 лютого 2020 року представник відповідачки ОСОБА_1 адвокат Котова Дар`я Дмитрівна надіслала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати рішення Вишгородського районного суду Київської області від 16 січня 2020 року та ухвалити нове про відмову в задоволення позову ОСОБА_2 в повному обсязі

Ухвалою Київського апеляційного суду від 24 березня2020 року апеляційну скаргу представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Котової Дар`ї Дмитрівни на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 16 січня 2020 року залишено без руху та встановлено апелянту десятиденний строк, протягом якого апелянту необхідно усунути недоліки апеляційної скарги, а саме: надати обґрунтовану заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження та оригінал документу про сплату судового збору на суму 8467,98 грн. або належні та допустимі докази на підтвердження звільнення апелянта від сплати судового збору.

07 квітня 2020 року від представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Котової Дар`ї Дмитрівни до Київського апеляційного суду надійшло клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги обґрунтоване тим, що строк усунення недоліків апеляційної скарги настає в межах дії Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)». У зв`язку з наведеним просила суд продовжити строк для усунення недоліків апеляційної скарги на строк дії карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» від 11.03.2020 року №211.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 квітня 2020 року продовжено процесуальний строк для усунення недоліків апеляційної скарги представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Котової Дар`ї Дмитрівни на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 16 січня 2020 року до 12 травня 2020 року, але який не може перевищувати п`яти днів з дня закінчення карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

З матеріалів справи вбачається, що 21 квітня 2020 року, копію ухвали Київського апеляційного суду 21 квітня 2020 року направлено на адресу апелянта ОСОБА_1 та її представника супровідним листом.

ОСОБА_1 вказану ухвалу отримала 04 травня 2020 року, що підтверджується зворотнім повідомленням про вручення поштового відправлення.

При цьому, судом враховується, що 2 квітня 2020 року набрав чинності Закон України від 30 березня 2020 року № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» (далі - Закон № 540-ІХ), яким розділ ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України доповнено пунктом 3 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

У свою чергу 17 липня 2020 року набрав чинності Закон України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)». У пункті 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» вказаного Закону зазначено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Отже, строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчилися 06 серпня 2020 року.

Проте, станом на 02 вересня 2020 року недоліки апеляційної скарги, не усунуто. Будь-яких повідомлень щодо неможливості виконання вимог даної ухвали, у строки, встановлені судом, від апелянта на адресу суду також не надходило.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як вбачається з матеріалів справи, за весь період перебування справи в суді апеляційної інстанції, з моменту надходження справи до Київського апеляційного суду, а саме з 24 лютого 2020 року апелянт жодним чином не поцікавився станом свого апеляційного провадження за цією апеляційною скаргою, свої процесуальні обов`язки апелянта належно не реалізував, вимог ухвал Київського апеляційного суду від 24 березня 2020 року та від 21 квітня 2020 року про залишення його апеляційної скарги без руху та про продовження процесуального строку на усунення недоліків, отриманої апелянтом особисто, не виконав.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Частина 3 цієї статті встановлює, що питання про відмову у відкритті апеляційного провадження вирішується не пізніше п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З огляду на вищевикладене, з урахуванням положень п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, виходячи з того, що апелянтом ОСОБА_1 та її представником не виконано вимог ухвали Київського апеляційного суду від 24 березня 2020 року та від 21 квітня 2020 року, в тому числі в частині подання на адресу суду обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, вважаю, що у відкритті апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Котової Дар`ї Дмитрівни на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 16 січня 2020 року, слід відмовити.

Керуючись ст. 358 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Котової Дар`ї Дмитрівни на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 16 січня 2020 року, ухвалене під головуванням судді Котлярової І.Ю., у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та про поділ майна подружжя - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції як така, що постановлена поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею, але може бути оскарженау касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя: