Ухвала

03 лютого 2020 року

м. Київ

провадження № 61-18вп20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., розглянувши клопотання ОСОБА_1 , подане представником - адвокатом Семенюк Ольгою Григорівною, про визначення підсудності справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Міністерство освіти і науки України про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2020 року ОСОБА_1 через представника - адвоката Семенюк О. Г. звернулась до Верховного Суду з клопотанням про визначення підсудності справи за її заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Клопотання мотивовано тим, що у січні 2020 року ОСОБА_1 через свого представника звернулась до Черкаського районного суду Черкаської області з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме - здобуття нею вищої освіти та отримання диплому.

Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 14 січня 2020 року заяву було повернуто, оскільки заявником не надано доказів на підтвердження звернення до Верховного Суду з клопотанням про визначення підсудності відповідно до частини 2 статті 316 ЦПК України.

Заявник зазначає, що є громадянкою України, однак на даний час проживає за кордоном у м. Анталія Турецької Республіки.

Посилаючись на викладене, просить суд касаційної інстанції визначити підсудність вищевказаної справи.

Розглядаючи указане клопотання, Верховний Суд виходить з наступного.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Зі змісту частини другої статті 315 ЦПК України вбачається, що у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до частини першої, другої статті 316 ЦПК України заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.

Підсудність справ за заявою громадянина України, який проживає за її межами, про встановлення факту, що має юридичне значення, визначається за його клопотанням ухвалою судді Верховного Суду.

Тобто, підсудність справ за заявою про встановлення факту, що має юридичне значення визначається ухвалою Верховного Суду лише у тому разі, якщо громадянин України проживає за її межами.

Відповідно до положень статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З матеріалів касаційного провадження вбачається, що ОСОБА_1 є громадянкою України, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією сторінки паспорта про реєстрацію місця проживання особи.

При цьому з доданих до клопотання документів не вбачається відомостей про те, що ОСОБА_1 проживає за межамиУкраїни.

Надана представником заявника довіреність, посвідчена Консулом України в м. Анталія Турецької Республіки 27 листопада 2019 року - ОСОБА_2 , не підтверджує факт проживання ОСОБА_1 за межами України, а засвідчує лише уповноваження ОСОБА_3 на представництво її інтересів.

Крім того, клопотання про визначення підсудності подано представником заявника 23 січня 2020 року, тобто зі спливом майже двох місяців з дати складання вказаної довіреності.

Отже, будь-яких належних доказів, що підтверджують проживання ОСОБА_1 за межами України суду касаційної інстанції не надано.

За таких обставин, Верховний Суд не має процесуального права для вирішення питання щодо визначення підсудності даної справи в порядку, передбаченому статтею 316 ЦПК України.

Керуючись статтею 316 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 , поданого представником - адвокатом Семенюк Ольгою Григорівною, про визначення підсудності справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Міністерство освіти і науки України про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко