Справа № 405/3488/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2020 року м. Кропивницький

Ленінський районний суд міста Кіровограда у складі:

головуючого судді Драного В.В.

при секретарі Дерев`янко А.В.

розглянувши заяву адвоката Репело Олександра Віктровича, який представляє інтереси ОСОБА_1 про відвід судді Шевченко І.М. у цивільній справі № 405/3488/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без укладення шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ спільного майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

14.05.2020 року представником ОСОБА_1 адвокатом Репело О.В подано заяву про відвід судді Ленінського районного суду м. Кіровограда Шевченко І.М. у цивільній справі № 405/3488/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без укладення шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ спільного майна подружжя. Заява про відвід судді мотивована тим, що скасування Кропивницьким апеляційним судом ухвали Ленінського районного суду м. Кіровограда від 25.11.2019 року про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду та разом з цим не залишення без розгляду позову ОСОБА_2 за наявності для цього підстав (друга неявка підряд в судове засідання та залишення судового засідання) викликає сумнів в неупередженості та об`єктивності судді Шевченко І.М., що може зашкодити всебічному, повному, неупередженому та об`єктивному розгляду даної справи, та порушує право ОСОБА_1 на справедливий судовий захист. За таких обставин просив задовольнити заяву про відвід судді та відвести суддю Шевченко І.М. від розгляду справи № 405/3488/17.

За наслідками розгляду вказаної заяви про відвід судді Шевченко І.М., суд, який розглядає цивільну справу, дійшовши висновку про необґрунтованість відводу, зупинив провадження у справі. Заяву адвоката Репело О.В. для вирішення питання про відвід судді передано у порядку ч.1 ст. 33 ЦПК України для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу.

Згідно ч. 3 ст. 40 ЦПК України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Вивчивши доводи заяви, дослідивши матеріали справи та докази, надані в обґрунтування заяви про відвід судді, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який, зокрема, вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ч. 1 ст. 6, ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону.

В свою чергу, положеннями Цивільного процесуального кодексу України передбачено процесуальне право осіб, які беруть участь у справі, заявити відвід судді, в провадженні якого знаходиться справа. Підстави для відводу судді визначені ст. 36 ЦПК України, за якими суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (ч.ч. 2, 3 ст. 36 ЦПК України).

Статтею 37 ЦПК України передбачено недопустимість повторної участі судді в розгляді справи.

Згідно ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Аналізуючи підстави заявленого представником ОСОБА_1 відводу судді вбачається, що останні зводяться до незгоди заявника з постановленою ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 25.11.2019 року про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду, яка постановою Кропивницького апеляційного суду від 29.04.2020 року була скасована, а також процесуальними діями судді щодо не залишення без розгляду позову ОСОБА_2 за наявності для цього підстав.

Судом відзначається, що вказані доводи заяви адвоката Репело О.В. не можуть бути підставою для відводу судді, оскільки частиною 4 ст. 36 ЦПК України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу. Також не може бути підставою для відводу незгода сторони з порядком ведення суддею судового процесу та прийняття або не прийняття процесуальних рішень в судовому провадженні.

Крім того, відповідно до п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення в порядку, визначеному положеннями ЦПК України.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава - учасниця цієї Конвенції має право встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити перетворення судового процесу у безладний рух.

Також судом відзначається, що доводи адвоката Репело О.В. щодо сумнівів у неупередженості та об`єктивності судді Шевченко І.М., що може зашкодити всебічному, повному, неупередженому та об`єктивному розгляду даної справи, та порушує право ОСОБА_1 на справедливий судовий захист, ґрунтуються на виключно суб`єктивних припущеннях за відсутності наведення з боку заявника належного обґрунтування такого припущення, що не може бути підставою для відводу судді відповідно до положень ст. 36 ЦПК України, та розцінюється судом, як засіб впливу на суддю в зазначений спосіб під час здійснення правосуддя, схилення судді до винесення рішення на користь позивача.

Частиною 2 ст. 126 Конституції України визначено гарантії незалежності і недоторканності суддів, згідно з якими, вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, що означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об`єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення. Заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання ними посади судді.

У висновку № 3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду і визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції.

З огляду на викладене, суд вважає, що доводи адвоката Репело О.В. про відвід судді не містять об`єктивних обставин, які можуть слугувати підставою для задоволення поданої заяви про відвід судді, заявлений відвід не вмотивований належним чином, у зв`язку з чим суд не вбачає підстав для відводу судді Шевченко І.М. у цивільній справі № 405/3488/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без укладення шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ спільного майна подружжя.

Інших обставин, які б викликали сумнів в об`єктивності та неупередженості судді, не встановлено.

Керуючись ст. ст. 36, 39, 40, 260, 261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви адвоката Репело Олександра Віктровича, який представляє інтереси ОСОБА_1 про відвід судді Шевченко І.М. у цивільній справі № 405/3488/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без укладення шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ спільного майна подружжя - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда В.В. Драний