overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 628/3870/19
Провадження № 2-н/628/12/20
С У Д О В И Й Н А К А З
керуючись ст.ст.160-168, 172 ЦПК України, ст.ст.67, 68, 162 ЖК України, ст.ст.11, 15, 16, 509, 526, 610-612, 623, 625 ЦК України, Законом України «Про житлово-комунальні послуги»,
На виконання п.7 ч.1 ст. 168 ЦПК України повідомляється, що під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
Боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі з дотриманням вимог, передбачених ч.ч. 3-5 ст. 170 ЦПК України. У разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили.
Судовий наказ оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.
Судовий наказ може бути пред`явлений до примусового виконання протягом трьох років з наступного дня після набрання ним законної сили.
Суддя Куп`янського міськрайсуду
Харківської області Коваленко О.А.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.08.2020 року смт. Мангуш

Першотравневий районний суд Донецької області

у складі:

головуючого судді Демочко Д.О.

при секретарі Орчелоті І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Мангуш цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житлом, суд

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житлом.

Позивач в судове засідання не з`явився, у позовній заяві просив розглядати справу без його участі за стоном здоров`я.

Відповідач в судове засідання не з`явився про місце та час його проведення повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив, заява про розгляд справи за його відсутності не надходила, відзив на позов не подавав.

Суд дослідивши матеріали справи приходить до наступного:

Оскільки відповідач, у судове засідання не з`явився і від нього не надійшло повідомлення про причини неявки, у суду є всі підстави для заочного розгляду справи.

Керуючись ст. 280 281 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житлом- розглянути в заочному порядку.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.О. Демочко
КУЙБИШЕВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 319/500/20
Провадження №2/319/264/2020
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 серпня 2019 року смт. Більмак

Куйбишевський районний суд Запорізької області у складі головуючого судді Ходька В.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Більмак цивільну справу за позовом акціонерного товариства "ТАСКОМБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, за відсутності учасників справи, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа на стадії розгляду по суті, учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, від представника відповідача надійшла заява про розгляду справи за його відсутності, від представника позивача клопотань про розгляд справи за його відсутності не надходило, вимоги ухвали від 31.07.2020 щодо надання до суду оригіналів документів, що були додані до позову та доказів отримання відповідачем грошових коштів за кредитним договором заявою на отримання кредиту № від 27.07.2018, а також надання відповіді на запитання відповідача викладені в відзиві, в порядку ч.3 ст. 93 ЦПК України, у формі заяви свідка - не виконав.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Враховуючи, що позивачем не надано до суду витребувані матеріали, суд вважає за необхідне відкласти розгляд справи та викликати у судове засідання представника позивача для надання особистих пояснень з метою з`ясування всіх обставин справи та належного виконання завдань цивільного судочинства щодо справедливого та неупередженого розгляду і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, також необхідно повторно витребувати від позивача певні докази.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12, 223, 259-261 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відкласти розгляд цивільної справи за позовом акціонерного товариства " ТАСКОМБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором на 29 вересня 2020 року на 09 год. 20 хв.

Викликати в судове засідання представника позивача та визнати його особисту явку обов`язковою.

Зобов`язати позивача завчасно до наступного судового засідання виконати вимоги ухвали суду від 31 липня 2020 року щодо надання оригіналів документів та інших відомостей, попередивши його про наслідки передбачені ст.ст.84, 143, 257 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.М. Ходько
Дата документу 03.09.2020
Справа № 334/4784/20
Провадження № 2/334/3235/20
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

03 вересня 2020 року суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Фетісов М.В., розглянувши позовну заяву

Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж, місцезнаходження: вул. Волгоградська, буд. 25, м. Запоріжжя, 69035,

до ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію, -

встановив:

Представник позивача Лєлєкова В.В. звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просить стягнути з відповідача на користь позивача суму заборгованості за спожиту електричну енергію у сумі 4 994,24 гривні.

Підстави для залишення заяви без руху, повернення заяви чи відмови у відкритті провадження відсутні.

Враховуючи вимоги ст.274, 277, 279 ЦПК України, суд дійшов висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Керуючись ст.187, 260 ЦПК України, суд, -

постановив:

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі №334/4784/20 за позовом Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізьких міських електричних мереж до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію.

Призначити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін на 06 жовтня 2020 року о 15.00 годині в приміщенні Ленінського районного суду м. Запоріжжя, за адресою: м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд. 1/2, каб. 9.

Ухвалу про відкриття провадження у справі надіслати учасникам справи. Одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі відповідачу надіслати копію позовної заяви з додатками.

Відповідач у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі має право надіслати: суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; позивачу - копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Позивач у п`ятиденний строк з дня вручення відзиву має право надіслати суду відповідь на відзив. Копія відповіді на відзив з копіями доданих до неї документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відповіді на відзив до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається http://court.gov.ua.

Суддя:
Справа №359/5357/20
Провадження №2/359/2265/2020
УХВАЛА

21 серпня 2020 року суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Борець Є.О., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про визнання недійсним та неукладеним договору,

встановив:

В липні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаним позовом та просить визнати недійсним та неукладеним договір укладений 25 червня 2012 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 , за участю гарантів та довірених осіб ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі.

Встановлено, що цивільна справа підсудна Бориспільському міськрайонному суду. Форма та зміст позову відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України. Ці обставини свідчать про те, що підстави для залишення позову без руху, повернення позову або залишення його без розгляду, а також для відмови у відкритті провадження в цивільній справі відсутні.

З огляду на це суддя вважає, що належить відкрити провадження у цивільній справі.

З огляду на це суддя вважає, що належить відкрити провадження у цивільній справі.

Відповідно до ч.2 ст.184 ЦПК України позивач має право в позовній заяві заявити клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, якщо такий розгляд допускається цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.276 ЦПК України клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження подається у письмовій формі одночасно з поданням позовної заяви або може міститись у ній.

Встановлено, що ОСОБА_1 не подала заяви про розгляд цивільної справи в порядку спрощеного позовного провадження. Крім того, в змісті позову також відсутня вимога про вжиття цього процесуального заходу.

З огляду на це суддя вважає, що цивільну справу належить розглядати в порядку загального позовного провадження.

Керуючись ч.2 ст.187, п.1 ч.1, ч.2 ст.258, ст.260 ЦПК України, суддя

ухвалив:

Відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про визнання недійсним та неукладеним договору.

Розгляд цивільної справи здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначити підготовче судове засідання на 11 годину 30 хвилин 29 жовтня 2020 року.

Копію ухвали судді направити сторонам.

Направити відповідачам копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів, а також запропонувати протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали судді:

-надіслати суду відзив на позовну заяву, всі письмові та електронні докази, заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову;

-надіслати позивачу копію відзиву та доданих до нього документів.

Роз`яснити відповідачам, що в разі ненадання відзиву у встановлений строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Роз`яснити учасникам справи, що вони можуть отримати інформацію про цивільну справу за веб-адресою: http://bpm.ko.court.gov.ua/sud1005.

Ухвала судді є остаточною та не підлягає апеляційному оскарженню.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець
Справа № 372/2622/20
Провадження №2-563/20
У Х В А Л А

28 серпня 2020 року Суддя Обухівського районного суду Київської області Проць Т.В., розглянувши заяву Публічного акціонерного товариства «Центренерго» в особі відокремленого структурного підрозділу Трипільської теплової електростанції про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з централізованого гарячого водопостачання та центрального опалення,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надані послуги з централізованого гарячого водопостачання та центрального опалення за період з жовтня 2017 року по червень 2020 року в розмірі 10630 грн. 48 коп. та судові витрати в розмірі 210 грн. 20 коп.

Згідно ст. 162 ЦПК України, заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом

Згідно ч.1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

Як вбачається з матеріалів справи, боржник ОСОБА_1 , 2006 року народження, проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

На підтвердження відповідного факту проживання боржника, судом було зроблено запит до Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області, з якого вбачається що ОСОБА_1 , 2006 року народження по Києву та Київській області зареєстрованою не значиться.

Згідно ч.9 ст.165 ЦПК України, у разі якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи-боржника, суд відмовляє у видачі судового наказу.

Враховуючи вищевикладене, вважаю за необхідне відмовити заявнику у видачі судового наказу.

Керуючись ст.ст.165, ч.2 ст.166 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відмовити Публічному акціонерному товариству «Центренерго» в особі відокремленого структурного підрозділу Трипільської теплової електростанції про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги з централізованого гарячого водопостачання та центрального опалення у видачі судового наказу.

Роз`яснити заявнику, що відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися до суду з тими самими вимогами у порядку позовного провадження.

Ухвала суду може бути оскаржене до Київського Апеляційного суду через Обухівський районний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 /п`ятнадцяти/ днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Т.В. Проць
Провадження № 2-п/643/88/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.08.2020 Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Мельникової І.Д.,

за участю секретаря Петрової О.С.,

заявника ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Московського районного суду м. Харкова від 01.08.2018 по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Служба термінового кредитування» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

01.08.2018 року Московським районним судом м. Харкова ухвалене заочне рішення, яким позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Служба термінового кредитування» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Служба термінового кредитування» грошові кошти в розмірі 40600,00 грн. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Служба термінового кредитування» судові витрати в розмірі 1600 грн..

Заявник звернувся до суду з заявою, в якій просить скасувати заочне рішення з тих підстав, що відповідач не повідомлявся належним чином про розгляд справи.

Суд, дослідивши матеріали заяви, вважає, що заочне рішення не підлягає скасуванню, з огляду на наступне.

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач про час та місце розгляду справи повідомлялась належним шляхом направлення судових повісток та розміщення оголошень про виклик особи до суду.

Аналіз ст. 288 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та відсутня наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.259-260, 288 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Московського районного суду м. Харкова від 01.08.2018 по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Служба термінового кредитування» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя І.Д. Мельникова
Ухвала

31 серпня 2020 року

м. Київ

справа № 369/3441/16-ц

провадження № 61-12336ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Крата В. І. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09 грудня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 08 липня 2020 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Порше Мобіліті» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та збитків за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 17 серпня 2020 року подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09 грудня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 08 липня 2020 року.

На підставі касаційної скарги ОСОБА_1 не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження. Як свідчить аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, вона подана з пропуском встановленого строку на касаційне оскарження і особа, яка подала касаційну скаргу, не порушує питання про його поновлення. Постанова апеляційного суду ухвалена 08 липня 2020 року (відомості про складення повного судового рішення відсутні). Касаційна скарга подана до суду 17 серпня 2020 року, що підтверджується відповідною відміткою штампу вхідної кореспонденції. Тобто з пропущенням, передбаченого частиною першою статті 390 ЦПК України строку на касаційне оскарження, оскільки останнім днем строку на касаційне оскарження було 07 серпня 2020 року.

Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Посилання в касаційній скарзі на несвоєчасне отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції не змінює строк касаційного оскарження, визначений частиною першою статті 390 ЦПК України, а відповідно до частини другої цієї статті може бути підставою для його поновлення у разі подання касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення такого судового рішення та заявлення відповідного клопотання і надання відповідних доказів.

На підставі викладеного, згідно частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга підлягає залишенню без руху. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа, яка подала касаційну скаргу, має право звернутися до суду касаційної інстанції з заявою про поновлення строку, навівши поважні причини для поновлення строку та подавши відповідні докази.

Керуючись статтями 260, 390, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09 грудня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 08 липня 2020 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. І. Крат
"26" серпня 2020 р. Справа № 363/1956/20
СУДОВИЙ НАКАЗ
заявлені вимоги підлягають задоволенню, виходячи з такого.
З поданої заяви та доданих до неї матеріалів, убачається, що ОСОБА_1 має сплатити заборгованість з оплати комунальних послуг, які надавалися відповідно до умов договору про надання послуг з централізованого опалення №050065 укладеного 06 вересня 2011 року в розмірі 26 213 грн. 73 коп. за період з жовтня 2017 року по травень 2020 року.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору.
Згідно ст. 67 ЖК України плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги) береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами.
Відповідно до ч. 1 ст. 68 ЖК України наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги.
Згідно вимог п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.
Відтак, боржник, який проживає у зазначеній квартирі, є споживачем комунальних послуг на підставі Закону України «Про житлово-комунальні послуг», і як такий, що їх отримує, відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 7 цього Закону має їх своєчасно оплачувати.
На підставі викладеного та керуючись ст. 168 ЦПК України,
Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 168 ЦПК України суд, повідомляє, що під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
Згідно ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом 15 днів з дня вручення йому копії судового наказу та доданих до нього документів, але не пізніше 15 днів з моменту закінчення строку карантину подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 ЦПК України.
Згідно ч.1 ст. 172 ЦПК України у разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання але не пізніше п'яти днів з моменту закінчення строку карантину, судовий наказ набирає законної сили, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4 і 5 частини першої статті 161 цього Кодексу, коли судовий наказ набирає законної сили у день його видачі.
Суддя
Судовий наказ набрав законної сили «____» _______________ 20 __ року.
Судовий наказ видано «____» _________________ 20 __ року.
Термін пред`явлення до виконання 3 роки.
Суддя Г.Є. Чірков