УХВАЛА

про відкриття загального позовного провадження у справі

06 лютого 2020 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Борєйко О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 ), про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

20 січня 2020 року ОСОБА_1 звернулась до Соснівського районного суду м. Черкаси з вказаною позовною заявою, в якій просить суд розірвати її шлюб з ОСОБА_2 та стягнути з останнього на її користь аліменти на утримання неповнолітнього сина.

В цей же день, після визначення системою автоматизованого розподілу справ головуючого судді у вказаній справі та передачі її судді, направлено запит до Відділу реєстрації місця проживання Управління з питань державної реєстрації Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради для з`ясування місця реєстрації відповідача.

Згідно довідки Відділу реєстрації місця проживання Управління з питань державної реєстрації Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради, відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

30 січня 2020 року, до вирішення питання про можливість відкриття провадження за вищевказаною позовною заявою, на адресу Соснівського районного суду м. Черкаси надійшла заява позивача ОСОБА_1 , в якій вона просить залишити без розгляду її позовну заяву в частині стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дитини.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Однак, ст.257 ЦПК України є частиною глави 6 «Розгляд справи по суті» ЦПК України, в зв`язку з чим суд має право залишити позовну заяву без розгляду на підставі відповідної заяви позивача, виключно на стадії розгляду справи по суті, тобто після відкриття провадження у справі.

Станом на день звернення позивача ОСОБА_1 з вказаною заявою, питання щодо можливості відкриття провадження у справі за її позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, судом не вирішено, в зв`язку з чим підстави для залишення вказаної позовної заяви без розгляду, навіть за умови звернення позивача з відповідною заявою, відсутні.

Однак, відповідно до п.3 ч.1 ст.43 ЦПК України, учасники справи мають право подавати заяви та клопотання.

Згідно п.3 ч.4 ст.185 ЦПК України, заява повертається у випадку, коли до постановлення ухвали про відкриття провадження у справі від позивача надійшла заява про врегулювання спору або заява про відкликання позовної заяви.

Враховуючи, що позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про залишення позовної заяви в частині стягнення аліментів без розгляду, до вирішення питання про відкриття провадження за її позовною заявою, вказана заява є фактично заявою позивача про відкликання позовної заяви у зазначеній частині.

Таким чином, до заяви позивача ОСОБА_1 від 30 січня 2020 року про залишення її позовної заяви до ОСОБА_2 в частині стягнення аліментів, необхідно застосувати норми п.3 ч.4 ст.185 ЦПК України, та позовну заяву ОСОБА_1 у зазначеній частині необхідно повернути позивачу.

Відповідно до ч.6 ст.185 ЦПК України, про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Крім того, до позовної заяви додано клопотання позивача ОСОБА_1 , в якому остання просить звільнити її від сплати судового збору при зверненні до суду з позовом до ОСОБА_2 в частині розірвання шлюбу.

Клопотання обґрунтовує тим, що сплата нею судового збору за подання позовної заяви у передбаченому законом розмірі викличе у неї та її дитини тяжке матеріальне становище.

Так, позивачем ОСОБА_1 при подачі позовної заяви про розірвання шлюбу до Соснівського районного суду м. Черкаси, у відповідності до вимог Закону України «Про судовий збір», повинен бути сплачений судовий збір у розмірі 840 гривні 80 копійок.

Однак, згідно ч.1 ст.136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч.3 ст.136 ЦПК України, з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою, за її клопотанням, відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст.10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Соснівському району міста Черкаси реєстраційної служби Черкаського міського управління юстиції 10 грудня 2013 року, ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, малолітній ОСОБА_3 перебуває на повному утриманні своєї матері позивача ОСОБА_1 , що підтверджується актом обстеження умов проживання №275 від 05 липня 2019 року, складеного працівниками служби у справах дітей Черкаської міської ради, а також характеристикою №40 від 08 липня 2020 року, виданої завідувачем ДНЗ №30 «Вербиченька».

Відповідно до довідки про заробітну плату (грошове забезпечення, винагороду за цивільно-правовим договором) для розрахунку виплат загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виданої Товариством з обмеженою відповідальністю «Компанія Грано», ОСОБА_1 працює в ТОВ «Компанія Грано» та в середньому отримує близько 6000 гривень заробітної плати на місяць.

Враховуючи, що позивач ОСОБА_1 є матір`ю дитини віком до чотирнадцяти років, яка перебуває на її повному утриманні, отримує заробітну плату, яка є нижчою за середню заробітну плату по Черкаській області, суд вважає за можливе задовольнити клопотання позивача та звільнити її від сплати судового збору, який становить фактично 1/6 від її заробітку, що може негативно вплинути на життєзабезпечення дитини, за подання до суду позовної заяви до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Таким чином, позовна заява ОСОБА_1 в частині вимог про розірвання шлюбу подана до суду з додержанням вимог статей 175-177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду.

Підстави для залишення позовної заяви в частині вимог про розірвання шлюбу без руху, її повернення, відмови у відкритті провадження відсутні.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження, суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

Відповідно до п.2 ч.4 ст.274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя.

Враховуючи викладене, розгляд справи про розірвання шлюбу має бути проведений в порядку загального позовного провадження з обов`язковою участю сторін та призначенням підготовчого судового засідання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 43, 136, 175-177, 185, 187, 189-191, 257, 260, 261, 274, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, в частині вимоги про стягнення аліментів вважати неподаною та повернути позивачу.

Клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення її від сплати судового збору за подання до Соснівського районного суду м. Черкаси позовної заяви до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - задовольнити.

Звільнити позивача ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання до Соснівського районного суду м. Черкаси позовної заяви до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відкрити загальне позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Підготовче судове засідання у справі призначити на 08 годину 30 хвилин 03 березня 2020 року, яке провести в залі судових засідань, що розташований в приміщенні Соснівського районного суду м. Черкаси за адресою: м. Черкаси, вул. Гоголя, 316, 2-ий поверх, кабінет №217.

В підготовче судове засідання викликати позивача та відповідача.

Направити позивачу копію ухвали про відкриття провадження у справі, а відповідачу - копію ухвали про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та усіма доданими до неї документами.

Роз`яснити відповідачу, що відповідно до ст.191 ЦПК України, відповідач має право протягом п`ятнадцяти календарних днів з дня отримання даної ухвали, надіслати суду відзив на позовну заяву і всі письмові докази, висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.178 ЦПК України, до відзиву додаються документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Одночасно, роз`яснити відповідачу, що в разі ненадання відзиву у встановлений строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Позивач, у разі надання відповідачем відзиву, відповідно до ст.179 ЦПК України, має право надати відповідь на відзив у десятиденний строк з дня вручення йому відзиву на позовну заяву, а відповідач, в разі надання позивачем відповіді на відзив, має право подати заперечення на відповідь у десятиденний строк з дня вручення йому відповіді на відзив.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи в мережі Інтернет на офіційному веб-порталі Судової влади України за веб-адресою сторінки http://court.gov.ua/.

Ухвала може бути оскаржена у зв`язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.М. Борєйко