УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2020 року Суддя Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області Шевченко О.А., ознайомившись з заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області від 25.09.2017 року по цивільній справі за позовом Об`єднання співвласників житлового будинку «Орбита» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИЛА:

26.12.2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду м. Маріуполя від 25.09.2017 року по цивільній справі за позовом Об`єднання співвласників житлового будинку «Орбита» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Суд вважає, що заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

В порушення вимог ст. 285 ЦПК України, у заяві ОСОБА_1 не зазначено жодної обставини, що свідчить про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; клопотання про перегляд заочного рішення; перелік доданих до заяви матеріалів. До заяви про перегляд заочного рішення не додані її копії за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів. До заяви про перегляд заочного рішення також не додані докази, на які посилається заявник.

В порушення вимог ст.284 ЦПК України, заявником також пропущений строк подання заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Відповідно до ч. 8 ст. 285 ЦПК України, до неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пп. 2 п. 4 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру заяви, яка подана фізичною особою справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлює прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2102 гривні.

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру заяви, яка подана фізичною особою справляється у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Так, позивачем у заяві не наведено жодних підстав для звільнення його від сплати судового збору, або відстрочення сплати судового збору до ухвалення судом рішення, квитанція про сплату судового збору до позовної заяви не додано, тому слід дійти висновку що таке задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч.4 ст. 95 ЦПК України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому законодавством.

Відповідно до ч.5 ст.95 ЦПК України Учасник справи, який подає письмові докази в копіях(електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу, оригіналу який знаходиться у нього своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Аналогічні положення визначені Національним стандартом України "Вимоги до оформлювання документів" ДСТУ 4163-2003., що затверджений Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55.

Так, пункт 5.27 даного стандарту зазначає, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту.

Згідно зі ст. 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова. Держава забезпечує всебічний розвиток і функціонування української мови в усіх сферах суспільного життя на всій території України. Застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається законом.

Як роз`яснив Конституційний Суд України у Рішенні від 14 грудня 1999 року № 10-рп/99 (справа №1-6/99) положення частини першої статті 10 Конституції України, за яким «державною мовою в Україні є українська мова», треба розуміти так, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

На порушення указаних вимог позивачем подано позовну заяву російською мовою.

Позов поданий громадянином України, доказів того, що позивач має необхідність забезпечення у процесі використання ними російської мови як рідної мови, або ж, що він не володіє або недостатньо володіє державною мовою, матеріали справи не містять, тому і відсутні підстави для прийняття судом позовної заяви викладеної іноземною мовою.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, подану заяву слід залишити без руху і надати заявнику строк для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.119, 121 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області від 25.09.2017 року по цивільній справі за позовом Об`єднання співвласників житлового будинку «Орбита» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Надати заявнику термін для усунення вказаних недоліків у відповідності до ч. 1 ст. 185 ЦПК України протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

У випадку невиконання ухвали позовна заява буде вважатися не поданою та повернута позивачеві.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: https://court.gov.ua/sud0519.

Ухвала набуває законної сили негайно.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя О.А.Шевченко