Справа № 331/3112/20
Провадження № 2/331/1493/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.08.2020 р. м. Запоріжжя

Суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Світлицька В. М. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно,

В С Т А Н О В И В :

В серпні 2020 року до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно. До позовної заяви позивачем додано квитанцію №32 від 21.08.2020 про сплату судового збору в сумі 840,80 грн.

Розглянувши подані матеріали, суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам, викладеним у ст. 177 ЦПК України, а саме: до позовної заяви не додано документа, що підтверджує сплату судового збору у встановленому розмірі, або документа, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до статті 176 ЦПК України, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна. Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Матеріали позовної заяви не містять відомостей щодо оцінки спірного майна, що в свою чергу виключає можливість визначити реальну ціну позову.

Згідно із роз`ясненнями, що містяться в п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону №3674-VI єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Таким чином, законодавством не передбачено відстрочення сплати судового збору в зв`язку із неможливістю встановити вартість спірного майна та визначитися із ціною позову, як зазначає позивач.

Натомість, ч. 2 ст. 176 ЦПК України передбачено, що, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Пунктом 16 Постанови Пленуму ВССУ №10 від 17.10.2014 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" роз`яснено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача. Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд.

Згідно із вимогами п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011, судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з урахуванням ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» (№294-IX від 14.11.2019) складає відповідно не менше 840,80 грн (2102 х 0,4) та не більше 10510 грн (2102 х 5).

Тому, суддя вважає доцільним доплатити позивачу судовий збір в розмірі 9669,20 грн. з урахуванням сплаченого судового збору .

У випадку подання суду доказів в частині ціни позову, якщо розмір судового збору, який підлягав сплаті буде меншим від сплаченого, то така сума судового збору буде повернута позивачу відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011.

Також позивач має право зазначити іншу ціну позову, яку можливо обґрунтувати іншими доказами та сплатити судовий збір виходячи із такої зазначеної ціни позову.

Частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З урахуванням того, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, тому є підстави для залишення її без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 8 Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08.07.2011, ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на майно - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків терміном п`ять днів з дня вручення копії цієї ухвали для надання до суду оригіналу квитанції про сплату судового збору в сумі 9669,20 грн на рахунок банківської установи, яка уповноважена на його отримання.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений строк, позовна заява буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя СвітлицькаВ.М.