Справа № 361/2949/20
Провадження № 2/361/2421/20
У Х В А Л А

28 серпня 2020 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі головуючого судді Селезньової Т.В., при секретарі Мельниченко Я.І., розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

В судове засідання, призначене на 31.07.2020р. позивач не з?явилася, ухвала про відкриття провадження та судова повістка надсилалася на вказану у позові адресу, проте конверт повернувся до суду не врученим з відміткою за закінченням терміну зберігання; заява про розгляд справи без її участі до суду не надходила. Суд у зв?язку з першою неявкою позивача відклав судове засідання на 28.08.2020р., про що позивача повідомлено шляхом направлення на його адресу рекомендованим листом судової повістки.

В наступне судове засідання 28.08.2020р. позивач повторно не з?явилась, заяву про розгляд справи без її участі до суду не подала, про причини неявки не повідомила. Позивач була повідомлена належним чином, за допомогою СМС-повідомлення на вказаний у заяві номер телефону; СМС повідомлення позивачу доставлено 03.08.2020р.

Крім того, інформація про дати судових засідань своєчасно розміщувалась на офіційному сайті судової влади, і позивач мав можливість на отримання інформації з даного сайту.

Неявка позивача є повторною.

Позивач не повідомляв про причини неявки.

Позивач не скористався правом подати заяву про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, у разі, якщо неможливим або обтяжливим для нього є явка в судове засідання безпосередньо до суду.

Позивач не подав заяву про розгляд справи у його відсутності , тому підстав для розгляду справи у його відсутності за правилами, встановленими ст.223 ЦПК України , - немає.

Таким чином, позивач до суду не з?явився і не виявив інтересу до розгляду даної справи за його позовом, хоча часу мав для цього достатньо і мав всі передбачені процесуальним законодавством можливості для здійснення своїх процесуальних прав та обов`язків у разі, якби діяв добросовісно.

Підстави для відкладення судового засідання, згідно статті ст.223 ЦПК України відсутні.

Виходячи з аналізу норм ЦПК, що регулюють дані питання, з принципу диспозитивності і з вимоги щодо добросовісності сторін, позивач як ініціатор провадження повинен цікавитись ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання і вживати заходи для того, щоб призначене судове засідання відбулось і не було зірване через його недобросовісні дії.

За встановленими у ст. ст. 12, 13 ЦПК України принципами змагальності та диспозитивності, - особа на власний розсуд користується своїми процесуальними правами та обов`язками відповідно до зазначених положень, а також положень, визначених ст. ст 43, 49 ЦПК України, але зобов`язана здійснювати їх добросовісно (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії», а також в рішенні у справі Каракуця проти України зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Неявка позивача в судові засідання є його волевиявленням, проявом дії принципу диспозитивності, який означає (від лат. Dispono - розпоряджатись) надання учаснику справи можливості вільно розпоряджатися своїми правами на власний розсуд (особисто турбуватись про здійснення своїх прав). В цьому контексті повторна неявка належним чином повідомленого позивача за процесуальним змістом є його конклюдентною дією, в якій виявлена його воля на залишення позову без розгляду, що є правовим наслідком свідомого нездійснення позивачем права брати участь у судовому засіданні. Таким чином законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився у судове засідання, так і відповідача, який ставиться у ситуацію невизначеності від таких дій позивача.

Залишаючи позов без розгляду, суд враховує недобросовісне ставлення позивача до виконання процесуальних обов`язків, враховує, що вжиті всі передбачені ЦПК способи для забезпечення прав позивача, і що такі заходи є достатніми для забезпечення права позивача на доступ до суду і на розгляд його справи судом та на участь у такому розгляді, - при умові добросовісного здійснення ним своїх прав та належного виконання процесуальних обов`язків.

За змістом ч.1 ст.257 та ч.3 ст.223 ЦПК України - приписи даних норм процесуального закону є імперативними, тому при наявності сукупності підстав, зазначених у цих нормах (належне повідомлення позивача, повторність неявки (двічі підряд), не повідомлення про причини неявки, відсутність заяви про розгляд справи у відсутності позивача), суд зобов`язаний залишити позов без розгляду.

Керуючись п.3 ч.1 ст. 257, ч.5 ст.223 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - залишити без розгляду.

Строк подання апеляційної скарги на ухвалу- 15 днів з дня оголошення. У разі, якщо ухвалу не було вручено в день її оголошення чи складення скарга має бути подана протягом 15 днів з дня отримання копії. Скарга подається до Київського апеляційного суду безпосередньо або через Броварський міськрайонний суд Київської області згідно п.15.5 Перехідних положень ЦПК України в редакції від 15.12.2017р.

Відповідно п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, суд за заявою учасників справи поновлює процесуальні строки встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними, і такими, що зумовлені обмеженнями впровадженими у зв?язку з карантином.

Суддя Т.В. Селезньова