Справа № 185/4591/20
Провадження № 2/185/2892/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2020 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі головуючого судді Болдирєвої У. М.,

з участю секретаря судового засідання Трубіциної А. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Павлограді Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

09 липня 2020 року позивач звернулася до суду з позовною заявою, в якій просила шлюб з відповідачем, зареєстрований 30 січня 2016 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Павлоградському району Павлоградського міськрайонного управління юстиції у Дніпропетровській області згідно актового запису № 13 розірвати.

В обґрунтування позову зазначила, що 30 січня 2016 року між нею та ОСОБА_2 було укладено шлюб. Від шлюбу у них ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_3 . Спільне життя з відповідачем не склалося. Фактичні шлюбні відносини припинені з лютого 2020 року. Причиною розпаду сім`ї є несумісність характерів та різні погляди на сімейне життя. Позивач вважає, що сім`я розпалася остаточно і відновлена бути не може, тому строк на примирення їм не потрібен.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, але від неї надійшла заява про розгляд справи без її участі, позов підтримала та просила шлюб розірвати, прізвище залишити ОСОБА_4 .

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, від нього також надійшла заява про розгляд справи без його участі, позов визнав та не заперечував проти розірвання шлюбу.

Вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що сторони 30 січня 2016 року уклали шлюб (арк.с.7).

Від шлюбу у них ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_3 (арк.с.8).

Сторони шлюбно-сімейні відносини не підтримують та загальне господарство не ведуть з лютого 2020 року, шлюб носить формальний характер і збереження його суперечило б інтересам сторін.

Відповідно до ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно ст.113 СК України, особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до положень ст.51 Конституції України, ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України з відповідача в дохід держави повинно бути стягнено судовий збір по справі у розмірі 840 грн. 80 коп., оскільки позивачка звільнена від сплати судового збору.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 12, 81, 141, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 112, 113 СК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб, зареєстрований 30 січня 2016 року між ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 ) відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Павлоградському району Павлоградського міськрайонного управління юстиції у Дніпропетровській області, згідно актового запису № 13.

Після розірвання шлюбу прізвища ОСОБА_1 та ОСОБА_2 залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ) в дохід держави судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя У. М. Болдирєва