У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 жовтня 2020 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шумило Н.Б. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області про скасування запису про державну реєстрацію земельної ділянки в Державному земельному кадастрі, -

встановив :

ОСОБА_1 звернулась до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області в якій просить скасувати запис про державну реєстрацію земельної ділянки у Державному земельному кадастрі (кадастровий номер: :09:001:0233, площею 0,0454 га, яка розташована по АДРЕСА_1 на ім`я ОСОБА_2 ).

Ознайомившись з позовною заявою та вивчивши, долучені до неї документи, вважаю що така не підсудна Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області, виходячи з наступного.

У відповідності до ч.1 ст.30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини.

Відповідно до ч.8 ст.30 ЦПК України вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій розглядаються судом, визначеним за правилами підсудності щодо розгляду спору, похідними від якого є такі вимоги.

Отже, виключна підсудність застосовується до тих позовів вимоги яких стосуються нерухомого майна як безпосередньо так і опосередковано, а спір може стосуватись як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви ОСОБА_1 ставить вимоги щодо скасування запису про державну реєстрацію земельної ділянки у державному земельному кадастрі (кадастровий номер: :09:001:0233, площею 0,0454 га, яка розташована за адресою по АДРЕСА_1 , на ім`я ОСОБА_2 ), що не належить до територіальної юрисдикції Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Зважаючи на предмет спору та характер спірних правовідносин, вважаю, що до даного позову мають бути застосовані правила виключної підсудності і він має розглядатися судом за місцем знаходження нерухомого майна.

Таким чином, дана справа не підсудна Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області за правилом виключної підсудності, тому таку слід передати на розгляд Рахівського районного суду Закарпатської області, за місцезнаходженням нерухомого майна.

За правилами п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються.

Водночас, згідно з ч.1 ст. 378 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Згідно з нормами Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., Закону України Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п.1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається належний суд, тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

З огляду на викладене дану справу слід передати на розгляд до Рахівського районного суду Закарпатської області.

Керуючись ст.ст. 27, 30, 31, 187, 258-261, 378 Цивільного процесуального кодексу України,-

постановив:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області про скасування запису про державну реєстрацію земельної ділянки в Державному земельному кадастрі передати за підсудністю на розгляд Рахівського районного суду Закарпатської області (90600, м. Рахів, вул. Карпатська, 15).

Роз`яснити, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Н.Б. Шумило