УХВАЛА

27 серпня 2020 року м. Мукачево Справа №303/3176/20
Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області
у складі: головуючого судді Кость В.В.
секретар судового засідання Немеш Г.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження матеріали цивільної справи
за позовом ОСОБА_1 від імені якого діє ОСОБА_2
до відповідача ОСОБА_3
представника позивача ОСОБА_2
відповідача ОСОБА_4
представника відповідача ОСОБА_5
У провадженні Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває вищевказана цивільна справа.
Ухвалою суду від 17 липня 2020 року відкрито провадження по справі та призначено розгляд за правилами спрощеного позовного провадження.
14 серпня 2020 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву з клопотанням про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, з посиланням на необхідність встановлення фактичних обставин, які мали місце.
Аналогічне за змістом клопотання подано представником відповідача 27.08.2020 та підтримане нею в судовому засіданні.
Також, 14 серпня 2020 року від відповідача до суду надійшло клопотання про витребування від приватного нотаріуса Мукачівського міськрайонного нотаріального округу Закарпатської області Перести Я.О.:
- належним чином засвідченої копії договору купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 ;
- належним чином засвідчену копію довіреності від 01.10.2015 року за реєстровим № 2498 від ОСОБА_6 на ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
- належним чином засвідчені копії документів, на підставі яких надано довіреність від 01.10.2015 року за реєстровим № 2498 від ОСОБА_6 на ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
- інші документи, пов`язані з наданням повноважень ОСОБА_7 та проведенням відчуження квартири АДРЕСА_1 .
Представник позивача в судовому заявила клопотання про заміну неналежного відповідача ОСОБА_3 на належного ОСОБА_4 . Вирішення клопотань відповідача та її представника про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та витребування доказів залишила на розсуд суду.
Відповідач та її представник заяву про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та клопотання про витребування доказів підтримали, просили задоволити.
Дослідивши матеріали клопотання, справи, суд констатує наступне.
Відповідно до ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 Цивільного процесуального кодексу України).
Згідно з п. 4 частини п`ятої статті 12 Цивільного процесуального кодексу суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом.
Згідно з приписами частини другої статті 51 Цивільного процесуального кодексу України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.
Оскільки, в судовому засіданні встановлено, що вимога за предметом позову стосується ОСОБА_4 , то клопотання представника позивача слід задоволити.
Щодо заяви відповідача та її представника про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, то така задоволенню не підлягає з огляду на наступне.
Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.
Відповідно до пункту 1 частини першої ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.
Згідно з пунктом 2 частини шостої статті 19 Цивільного процесуального кодексу України малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Крім того, відповідно до частини другої статті 274 Цивільного процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Так, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах (частина 4 статті 274 Цивільного процесуального кодексу України):
1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя;
2) щодо спадкування;
3) щодо приватизації державного житлового фонду;
4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу;
5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.
Фактичний аналіз позовних вимог свідчить про те, що дана справа не відноситься до переліку справ, які не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження.
Посилання представника позивача на обставини щодо складності справи характеру спірних правовідносин, які виключають можливість розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, залишилися доказово непідтвердженими.
Крім того, суд не позбавлений можливості у випадку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, залучити до участі у розгляді справи інших учасників процесу, витребувати документи тощо.
Вирішуючи клопотання відповідача про витребування доказів, суд виходить з того, що відповідно до частини другої статті 84 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.
Відповідно до частини першої ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно з частиною другою статті 77 Цивільного процесуального кодексу України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Фактичний аналіз змісту клопотання про витребування доказів свідчить про те, що документи, які просить витребувати відповідач, не мають значення для вирішення даної справи та не стосуються предмету доказування по ній.
Таким чином, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотань відповідача.
На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 2, 12, 19, 84, 260, 261, 274, 277-279 Цивільного процесуального кодексу України,
1.Клопотання представника позивача про заміну неналежного відповідача на належного задоволити.
2. Замінити неналежного відповідача ОСОБА_3 на належного відповідача ОСОБА_4 .
3. В задоволенні заяви відповідача та її представника про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - відмовити.
4. В задоволенні клопотання відповідача про витребування доказів відмовити.
5. Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя В.В. Кость
Повний текс ухвали виготовлений та підписаний 27.08.2020.