Справа № 599/1175/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" жовтня 2020 р. Зборівський районний суд Тернопільської області в складі: головуючої судді Чорної В.Г. при секретарі Грицай О.П., розглянувши в м. Зборові у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Тернопільської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі: Державної екологічної інспекції у Тернопільській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Тернопільська міська рада до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного вилову риби,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач Тернопільська місцева прокуратура в інтересах держави в особі: Державної екологічної інспекції у Тернопільській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: Тернопільська міська рада звернулися в суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення в користь держави матеріальної шкоди заподіяної незаконним виловом риби в розмірі 15190грн., обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 26 квітня 2017 року, близько 04год.00хв. ОСОБА_1 на правому березі ставка «Івачівське водосховище», в межах гідрологічного Заказника загальнодержавного значення « Серетецький» на території Чернихівської сільської ради, взявши риболовну сітку та дерев`яний човен, порушуючи норми про заборону вилову риби, встановив одну рибальську сітку. Після цього о 21:00 год. в порушення вимог ст. 52 -1 ЗУ «Про тваринний світ» та п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, здійснив за допомогою раніше встановленої сітки незаконний вилов риби, а саме: « Плітка» в кількості 44 штук, вартістю 150гривень за одиницю, «краснопірка» у кількості 23 штуки вартістю 141 гривня за одиницю, «щука» в кількості 5 штук , вартістю 602 гривні за одиницю, «окунь» у кількості 16 штук , вартістю 141 гривня за одиницю. Слідчим відділенням Зборівського ВП ТВП ГУНП в Тернопільській області за фактом незаконного зайняття рибним промислом на ставку «Івачівське водосховище» на території Чернихівської сільської ради Зборівського району Тернопільської області, без відповідного дозволу, забороненим способом, внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00000116 від 12.04.2017р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

05.05.2020 року кримінальне провадження № 00000116 від 12.04.2017р. стосовно ОСОБА_1 надіслано до суду із обвинувальним актом та позовом прокурора про відшкодування шкоди, завданої незаконним виловом риби в сумі 15109 грн.

Ухвалою Зборівського районного суду від 26.05.2020 р. по обвинувальному акту в кримінальному провадженні, відомості про яке внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань № 00000116 від 12.04.2017р. справа №599/958/20 стосовно ОСОБА_1 обвинуваченого за ч. 1 ст. 249 КК України закрито на підставі ч. 1 ст. 49 КК України у зв`язку із закінченням строків давності. Цивільний позов прокурора в інтересах держави в особі: Державної екологічної інспекції у Тернопільській області до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди заподіяної незаконним виловом риби залишено без розгляду.

Згідно висновку експерта за результатами проведення судової інженерно -екологічної експертизи від 29.11.2019 р. № 29323/19-48, розрахунок розміру шкоди, внаслідок знищення 44 одиниць плітки , 23 одиниць краснопірки , 5 одиниць щуки та 16 одиниць окуня , проведено відповідно до додатку 7 до постанови КМУ від 24.07.2013 р. № 541 « Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природньо - заповідний фонд» . Оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги становить: плітка - (44х150= 6600грн.),краснопірка-(23х141= 3243грн.), щука - (5х602= 3010грн.), окунь - (16х141= 2256грн.). Відтак всього завдано шкоди на 15109гривень. Покликаючись на те, що відповідач ОСОБА_1 у порушення встановлених норм та правил, ловив рибу тобто займався промисловим виловом риби, не маючи відповідного дозволу, чим спричинив збитки рибному господарству України на суму 15109 гривень, просять позов задоволити.

У судовому засіданні представник позивача - прокурор Тернопільської місцевої прокуратури позовні вимоги підтримала та просила задовольнити у повному обсязі.

Представник Державної екологічної інспекції у Тернопільській області в судове засідання не з`явився подав клопотання про розгляд справи без участі представника, позовні вимоги підтримує в повній мірі .

Відповідач ОСОБА_1 у судовому засіданні позовні вимоги визнав, просить задоволити їх частково врахувавши, що є пенсіонером, нерухомого майна на праві власності не має, проживає в орендованому будинку, багато коштів витрачає на лікування, так як часто хворіє.

Від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Тернопільської міської ради Тернопільської області надійшла до суду заява про розгляд справи за відсутності їх представника, що згідно ст.223 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи по суті.

Дослідивши та оцінивши докази у справі, суд встановив, що згідно наявного у матеріалах справи розрахунку, розмір шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно- заповідний фонд внаслідок незаконного вилову риби ставними сітками гр. ОСОБА_1 біля с. Глядки, Зборівського району, складає 15109 грн. а. с.(13)

Як вбачається із висновку експерта за результатами проведення судової інженерно -екологічної експертизи від 29.11.2019 р. № 29323/19-48, розрахунок розміру шкоди, внаслідок знищення 44 одиниць плітки , 23 одиниць краснопірки , 5 одиниць щуки та 16 одиниць окуня , проведено відповідно до додатку 7 до постанови КМУ від 24.07.2013 р. № 541 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природньо - заповідний фонд». Оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги становить: плітка - (44х150= 6600грн.),краснопірка-(23х141= 3243грн.), щука - (5х602= 3010грн.), окунь - (16х141= 2256грн.). Відтак всього завдано шкоди на 15109гривень.а. с. (14-26)

Ухвалою Зборівського районного суду від 26.05.2020 р. №599/958/20 ОСОБА_1 обвинуваченого за ч. 1 ст. 249 КК України звільнено від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності на підставі ч. 1 ст. 49 КК України. Кримінальне провадження № 00000116 від 12.04.2017р.про обвинувачення ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 249 КК України закрито. Цивільний позов прокурора в інтересах держави в особі: Державної екологічної інспекції у Тернопільській області до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди, заподіяної незаконним виловом риби залишено без розгляду.с. (27-28)

Статтею 13 Конституції України, статтями 3-5 Закону України «Про тваринний світ» та статтею 39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що об`єкти тваринного світу (в тому числі риби, ссавці, членистоногі, молюски та інші) знаходяться під охороною держави та належать до природних ресурсів загальнодержавного значення.

Відповідно до вимог статтей 27, 34 Закону України «Про тваринний світ», користувачі об`єктів тваринного світу зобов`язані використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угрупувань.

У порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.

В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.

Відповідно до п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 р. (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 за № 269/3562), забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

Відтак, ОСОБА_1 у порушення встановлених норм та правил, ловив рибу, тобто займався промисловим виловом риби, не маючи відповідного дозволу, чим спричинив збитки рибному господарству України на суму 15109 гривень.

Згідно п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року за №6 (з наступними змінами та доповненнями) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок, та є вина зазначеної особи.

Пункт 6.3 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999, передбачає, що застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства.

Відповідно до вимог ч.4 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно із вимогами ч.1 ст.69 зазначеного Закону, шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Частиною 2 статті 10 та частиною 4 статті 63 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Частиною 1 статті 1166 ЦК України, визначено, що майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим охоронюваним правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Вимогами ст.1193 ЦК України передбачено, що суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням злочину.

Згідно ст.63 Закону України «Про тваринний світ», п. 4.6. «Правил любительського і спортивного рибальства», ОСОБА_1 зобов`язаний відшкодувати збитки, завдані ним державі внаслідок порушення правил використання, незаконного вилучення об`єктів тваринного світу з природного середовища, незаконного використання заборонених знарядь та способів лову водних живих ресурсів у розмірі і порядку, встановлених чинним законодавством України.

За зазначених обставин суд вважає, що позов є підставним та підлягає до часткового задоволення, оскільки приймаючи до уваги матеріальне становище відповідача, який є пенсіонером, нерухомого майна на праві власності не має, проживає в орендованому будинку, кошти витрачає на лікування, так як часто хворіє, кримінальне провадження щодо ОСОБА_1 закрито, а тому вважає, що розмір відшкодування слід зменшити до 3000 грн.

Згідно з вимогами ч.3 ст.29, ч. 1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України, грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, сплачуються у визначеному вказаними нормами співвідношенні на рахунки спеціальних фондів Державного, обласних та місцевих бюджетів у розмірах 30, 20 та 50 відсотків відповідно.

У главі 4 Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.01.2013 р. № 43, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.02.2013 за № 291/22823, передбачено, що платежі, які відповідно до Бюджетного кодексу України та Закону України про Державний бюджет України на відповідний рік розподіляються між державним та місцевими бюджетами головними управліннями Державного казначейства України за встановленими нормативами між державним бюджетом та відповідними місцевими бюджетами.

Зазначені норми означають, що завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради в користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби у подальшому розподіляються конкретні суми коштів - до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні.

Керуючись статтями 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 206, 259, 263-265, 268, 273, 280-284 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги задоволити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 РНОКППНОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживає в АДРЕСА_1 в користь держави шкоду заподіяну незаконним виловом риби в розмірі 3000 гривень, які перерахувати на розрахунковий рахунок UА0019751, , код платежу 24062100, Казначейство України, з яких 30% в дохід спеціального фонду Державного бюджету України, 50% в дохід спеціального фонду місцевого бюджету Тернопільської міської ради (громади), 20% в дохід спеціального фонду місцевого бюджету Тернопільської обласної ради.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання повного рішення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивні частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення (ухвала), якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Повний текст рішення виготовлено 20 жовтня 2020 року.

Суддя Зборівського

районного суду Чорна В. Г.