Справа №296/5913/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.08.2020 року м. Житомир

Суддя Богунського районнго суду м.Житомира Лєдньов Д.М. розглянув матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської ради, за участю третьої особи приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Слюсара Валентина Володимировича, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась в суд із позовом, в якому, вказуючи на те, що нею як спадкоємцем пропущено шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_2 , просить встановити додатковий строк для прийняття спадщини терміном три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Дослідивши зміст позовної заяви, додані до неї документи, суд приходить до висновку, що позов не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Згідно з п. 2 ч.3 ст. 175 ЦПК України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

У п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N 7

«Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З доданою до позовної заяви постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії слідує, що на день смерті ОСОБА_2 та протягом шести місяців після смерті з ним були зареєстровані син померлого ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , дружина померлого ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

У відповідності до ч.3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

За положеннями ст. 1276 ЦК України якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців.

З огляду на викладене, в дотримання вимог ст. 175 ЦПК України позивач має зазначити повне коло учасників справи, яке визначається з врахуванням обставин про прийняття спадщини особами, зокрема внаслідок фактичного спільного проживання зі спадкодавцем, відомостями про можливі черги спадкоємців після смерті ОСОБА_3 .

За змістом ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, суд,-

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирської міської ради, за участю третьої особи приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Слюсара Валентина Володимировича, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без руху.

Надати позивачу строк в десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для виправлення вказаних недоліків.

В разі, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суддя: Д.М.Лєдньов