БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/746/2020
Провадження № 2/497/483/2020
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

31.08.20 року м.Болград

Болградський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Кодінцевої С.В.,

за участю секретаря судового засідання - Бекметової Х.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Марочкіна В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Болград матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного Акціонерного Товариства «Болградський виноробний завод» про стягнення заробітної плати невиплаченої при звільненні, інших компенсаційних виплат та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з зазначеним позовом (а.с.1-8) та просила постановити рішення, яким стягнути з Приватного Акціонерного Товариства «Болградський виноробний завод» на її, позивача користь заборгованість:

- по заробітної платі в сумі 2 384.20 гривень,

- компенсацію втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати в сумі 450.57 гривень,

- середній заробіток за період затримки розрахунку з 06 лютого 2020 року по 12 червня 2020 року в сумі 23 677.05 гривень,

- моральну шкоду в сумі - 5 000.00 гривень,

а всього 37 307.78 гривень.

Ухвалою від 17.06.2020 року було відкрито провадження по справі та призначено до судового розгляду на 05.08.2020 року о 10:00 годині (а.с.18).

05.08.2020 року в судовому засідання оголошено перерву, надано сторонам можливість укласти мирову угоду, оскільки відповідач визнає частину позовних вимог (а.с.25), та продовження судового розгляду призначено на 31.08.2020 року об 11:00 годині (а.с.28).

27.08.2020 року позивачем було подано до суду заяву про уточнення позовних вимог(а.с.30-37). З цієї заяви вбачається, що позивачем виключено вимогу про стягнення заборгованості по заробітної платі в сумі 2384.20 гривень, оскільки зазначена сума фактично позивачу була виплачена відповідачем 07.08.2020 року, проте позивачем не зазначено, яке має рішення прийняти суд в частині цієї вимоги.

В іншій частині позовні вимоги збільшені, а саме позивач просить стягнути з відповідача на її користь:

- 562.33 гривень компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати;

- 34290.90 гривень середнього заробітку за період затримки розрахунку з 06.02.2020 року до 07.08.2020 року;

- 5 000.00 гривень моральної шкоди.

Всього: 39853.23 гривень.

Позивач у судовому засіданні підтримала свою уточнену позовну заяву, просила її прийняти до розгляду, підтвердила, що інвалідом І-ІІ групи не являється.

Представник відповідача у судовому засіданні уточнену позовну заяву не визнав, просив у її прийнятті відмовити, оскільки позивачем не сплачено судовий збір.

Дослідивши доводи клопотання позивача, суд дійшов наступного висновку.

Згідно п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Вивчивши уточнену позовну заяву на предмет дотримання її вимогам ст.175, 177 ЦПК України, суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам вищезазначеній нормі закону та підлягає залишенню без руху.

Згідно ст. 177 ч.4 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, компенсація втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати - не входять до структури заробітної плати.

За змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, компенсація втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати - за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця та не входить до структури заробітної плати.

З огляду на викладене пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (компенсації) під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Такий правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16 (провадження № 12-301гс18).

За таких обставин, з урахуванням уточнених позовних вимог, ОСОБА_1 повинна сплатити судовий збір за подачу позовної заяви до суду у частині вирішення позовних вимог:

- про стягнення середнього заробітку за період затримки розрахунку, компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати,

- відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», з подальшими змінами і доповненнями.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції на момент подачі позову) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2102.00 гривень.

Згідно із підпунктами 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»:

- за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

- за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, ураховуючи характер спору позивачу ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за подання уточненої позовної заяви виходячи з кожної вимоги окремо:

- про стягнення середнього заробітку за період затримки розрахунку, компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати в розмірі 840.80 гривень;

- відшкодування моральної шкоди в розмірі 840.80 гривень.

Наведені недоліки унеможливлюють вирішення питання про прийняття до провадження уточненої позовної заяви.

Питання щодо сплати судового збору судом не було вирішено під час відкриття провадження за вказаним позовом, проте суд не позбавлений права вирішити це питання в зв`язку з подачею позивачем уточненої позовної заяви.

Згідно ст.185 ЦПК України для усунення недоліків позивачу слід виконати усі вимоги зазначені вище в даній ухвалі.

Положеннями ст.187 ч.11-13 ЦПК України визначено, що якщо суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків (ч.12).

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду (ч.13).

У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених Законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків заяви буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Керуючись ст.ст.3, 49, 177, 185, 187 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Уточнену позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного Акціонерного Товариства «Болградський виноробний завод» про стягнення заробітної плати невиплаченої при звільненні, інших компенсаційних виплат та моральної шкоди - залишити без руху.

Запропонувати позивачу усунути недоліки у строк не пізніше 5 (п`яти) днів з дня отримання копії цієї ухвали. У разі невиконання вказаних вимог позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://bg.od.court.gov.ua/sud1507/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Болградського районного суду

Одеської області С.В.Кодінцева