Провадження № 2/643/6127/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.01.2020 Суддя Московського районного суду м. Харкова Єрмак Н. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «СКБ «Укрелектромаш» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вищезазначеною позовною заявою.

Подана заява підлягає залишенню без руху, оскільки вона не відповідає вимогам закону (ст.ст.175,177 ЦПК України).

Так, відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 30.01.2019 р. у справі №910/4518/16 погодилася з попередніми правовими позиціями Верховного суду України, що вимоги щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні не належать до вимог, за пред`явлення яких до роботодавця працівники-позивачі були звільнені від сплати судового збору.

Велика Палата підтвердила, що стягнення з роботодавця середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який нараховується в розмірі середнього заробітку і спрямований на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними винагороди за виконану роботу в передбачений законом строк.

Таким чином, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою. Тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати, а тому за відповідні вимоги працівники-позивачі повинні сплачувати судовий збір у порядку, встановленому законом.

Вимога про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні є майновою.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1відсотка ціни позову,але неменше 0,4розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 768 грн. 40 коп. і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб,що становить9605,00грн. (прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2019 становить 1921,00 грн.).

Таким чином, позивачу належить надати до суду докази на підтвердження сплати судового збору в частині вимоги про стягнення середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 768 грн. 40 коп. і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 9605,00 грн., або надати суду документи, що підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового бору відповідно до закону.

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,-

ухвалив:

Позовну заяву залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви протягом 5-ти днів з дня отримання копії ухвали суду.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Єрмак Н. В.