15 жовтня 2020 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Саламон О.Б.
з участю секретаря Крутікової-Вільховченко І.І.
позивач та представник ОСОБА_1 , ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном, -
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про усунення перешкод в здійсненні права власності шляхом визнання відповідача ОСОБА_3 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме кв. АДРЕСА_1 , посилаючись на те, що зазначена квартира належить йому на праві власності на підставі договору дарування. На даний час в квартирі залишається зареєстрованим місце проживання відповідача, що є порушенням прав позивача на користування своєю власністю.
09.10.2019 ухвалою Деснянського районного суду м. Києва прийнято справу до свого провадження та постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження.
04.02.2020 ухвалою суду закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.
Позивач та його представник в судовому засіданні вимоги позову підтримали в повному обсязі, посилаючись на викладене в позовній заяві, не заперечували щодо розгляду справи в порядку заочного провадження.
Відповідач в судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не відомі, про розгляд справи повідомлялась належним чином, за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання, а також шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Судової влади України.
Від представника третьої особи до суду надходила заява про розгляд справи за його відсутності.
Оскільки відповідач в судове засідання не з`явилась, про розгляд справи повідомлялась належним чином, причини неявки суду не повідомила та не подала до суду відзив, а також те, що позивач не заперечує щодо розгляду справи в порядку заочного провадження, суд вважає можливим розглянути спір відповідно до ст.ст. 280-282 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постановити заочне рішення.
Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.
Судом встановлено, що кв. АДРЕСА_1 на праві власності належить позивачу на підставі договору дарування квартири від 15.06.2018.
Згідно з довідкою про реєстрацію місця проживання особи відповідач зареєстрована в спірній квартирі на даний час.
Статтею 383 ЦК України передбачено, що власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї.
Згідно ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та відповідно ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Стаття 386 ЦК України передбачає, що держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.
Відповідно до ст. 391 ЦК України власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Аналіз наведених вище норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про усунення перешкод у користуванні власністю.
Згідно п. 34 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальний справ від 07.02.2014 року №5 "Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав" під час розгляду позовів про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, судам необхідно чітко розмежовувати правовідносини, які виникають між власником та попереднім власником житла, і правовідносини, які виникають між власником житла та членами його сім`ї, попередніми членами його сім`ї, а також членами сім`ї попереднього власника житла.
Так, власник житла має право вимагати визнання попереднього власника таким, що втратив право користування житлом, що є наслідком припинення права власності на житлове приміщення (пункт 3 частини першої статті 346 ЦК) із зняттям останнього з реєстрації.
Відповідач не проживаючи в спірній квартирі, але залишаючись зареєстрованою в ній, перешкоджає позивачу в користуванні власністю.
Виходячи з вказаного вимоги позову є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 7 Закону України „Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" зняття з реєстрації місця проживання здійснюється за заявою особи, запиту органу реєстрації, остаточного рішення суду, свідоцтва про смерть.
Таким чином, виходячи зі змісту зазначеного закону, прийняте рішення суду відповідно є підставою для зняття цієї особи з реєстрації, тому додатково зобов`язувати реєстраційні органи вчиняти ці дії не має потреби.
Керуючись ст.ст. 2, 5-7, 10-12, 76-83, 189, 211, 258, 259 ЦПК України, ст. 319, 321, 383, 386, 391 ЦК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном - задовольнити.
Усунути ОСОБА_1 перешкоди у здійсненні права на користування та розпорядження майном - квартирою АДРЕСА_1 шляхом позбавлення ОСОБА_3 права користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Деснянський районний суд міста Києва.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_2

Відповідач - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання - АДРЕСА_3

Третя особа - Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація, місцезнаходження - м. Київ, пр. - т Маяковського, 29

Повний текст рішення складено 20.10.2020.

Суддя Деснянського районного суду м. Києва О.Б. Саламон