Справа № 648/1952/20
Провадження № 2/648/645/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2020 року Білозерський районний суду Херсонської області

в складі: головуючого судді Сокирко Л.М.,

секретаря судових засідань Онофрійчук Л.О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в смт. Білозерка Херсонської області в залі судових засідань № 4 Білозерського районного суду Херсонської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Садівської сільської ради Білозерського району Херсонської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Позивачка 3 липня 2020 року звернулася до суду з позовною заявою до Садівської сільської ради Білозерського району Херсонської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи позов тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 та після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно: земельні ділянки, розташовані на території Садівської сільської ради Білозерського району Херсонської області

Вона є єдиною спадкоємцею після смерті матері, інших спадкоємців першої черги за законом та спадкоємців, передбачених статтею 1241 ЦК України немає.

На теперішній час вона не може отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, так як пропустила строк, передбачений частиною 1 статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини.

Причини пропуску нею строку для прийняття спадщини є поважними, так як у строк, визначений частиною 1 статті 1270 ЦК України вона хворіла, та не володіла інформацією про те, що спадщину необхідно прийняти в строк визначений цією статтею.

Просила визначити додатковий строк три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

7 липня 2020 року у справі відкрито провадження та справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до ухвали суду від 7 вересня 2020 року підготовче провадження закрито та справу призначено до розгляду на 21 жовтня 2020 року.

Сторони в судове засідання не прибули.

Позивачка подала до суду заяву, в якій просила розглянути справу без її участі, позовні вимоги задовольнити.

Педставник відповідача Садівської сільської ради Білозерського району Херсонської області сільський голова Олена Семеніхіна подала заяву, в якій просила розглянути справу без участі представника сільської ради, щодо задоволення вимог позивачки не заперечувала.

Відповідно до статті 247 частини 2 Цивільно-процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі, якщо, відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, позицію відповідача щодо визнання позову, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Суд установив, що ОСОБА_2 , згідно свідоцтва про смерть (серія НОМЕР_1 ), померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Садове Білозерського району Херсонської області.

Відповідно до свідоцтва про народження (серії НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 та її батьками зазначені: батько ОСОБА_4 та мати ОСОБА_2 .

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу (серії НОМЕР_3 ) позивачка 12 вересня 1981 року уклала шлюб з ОСОБА_5 та змінила прізвище з ОСОБА_6 на ОСОБА_7 .

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу (серії НОМЕР_4 ) позивачка 23 грудня 1994 року уклала шлюб з ОСОБА_8 та змінила прізвище з ОСОБА_7 на ОСОБА_9 .

Таким чином, суд установив, що позивачка є дочкою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Із листа-роз`яснення про неможливість вчинення нотаріальної дії приватного нотаріуса Білозерського районного нотаріального округу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Гребенюк Т.М. від 1 липня 2020 року (вихідний номер 146/02-14) вбачається, що ОСОБА_1 своєчасно не прийняла спадщину після смерті ОСОБА_2 , а тому видати їй свідоцтво про право на спадщину за законом неможливо та рекомендовано звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до спадкової справи № 35/2020 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , заведеної 1 липня 2020 року приватним нотаріусом Білозерського районного нотаріального округу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Гребенюк Т.М. вбачається, що із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 звернулася тільки її дочка ОСОБА_1 .

Відповідно до довідки № 31 сімейного лікаря ОСОБА_10 КНП «Херсонська міська клінічна лікарня ім. О.С. Лучанського» поліклініка № 1, ОСОБА_1 перебуває на диспансерному обліку з приводу захворювання ДДЗП шийно-грудного відділу, та в період з 21 по 29 січня 2020 року проходила амбулаторне лікування.

Відповідно до статтей 1217, 1218 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 статті 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно із частиною 1 статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину у встановлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно положень постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Положеннями статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року зазначено, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Суд установив, що шестимісячний строк подання позивачкою заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплив 21 травня 2020 року, а позов до суду вона пред`явила 3 липня 2020 року, тобто пропущений нею строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним.

Враховуючи, що позивачка в строк, передбачений частиною 1 статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини проходила лікування, інших спадкоємців, окрім позивачки після смерті спадкодавця ОСОБА_2 немає та тривалість пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини становить лише шість місяців, а також позицію представника відповідача щодо визнання ним позову, суд приходить до висновку, що строк для прийняття спадщини пропущений з поважних причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для подання позивачкою заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори, а тому є всі підстави для визначення позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері.

На підставі викладеного, керуючись статтями 7-14, 81, 141, 247, 263, 265, 273, 354, 355 Цивільно-процесуального кодексу України, статтями 1217, 1218, 1223,1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України,

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Садівської сільської ради Білозерського району Херсонської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці з дня набрання рішення законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Херсонського апеляційного суду учасниками процесу шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення, з урахуванням Перехідних положень ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: Сокирко Л.М.