КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/7825/2020 Доповідач Кулікова С.В.

У х в а л а

м. Київ Справа № 362/5246/18

02 вересня 2020 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Кулікової С.В., розглянувши матеріали апеляційної скарги представника відповідача військової частини НОМЕР_1 в особі командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_1 на рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07 жовтня 2019 року, ухваленого під головуванням судді Марчука О.Л., у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до військової частини НОМЕР_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання незаконним і скасування рішення та зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в:

Рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07 жовтня 2019 року позов задоволено частково.

Скасовано протокольне рішення житлової комісії Військової частини НОМЕР_1 №87 від 04 липня 2012 року.

Зобов`язано житлову комісію Військової частини НОМЕР_1 поновити капітана запасу ОСОБА_2 на квартирному обліку при військовій частині НОМЕР_1 .

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Стягнуто з Військової частини НОМЕР_1 на користь держави 2 007 гривень 00 копійок у відшкодування судових витрат.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь держави 802 гривні 80 копійок у відшкодування судових витрат.

Дата складання повного судового рішення 11 жовтня 2019 року.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, 10 квітня 2020 року представник відповідача військової частини НОМЕР_1 в особі командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_1 подав до суду першої інстанції апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07 жовтня 2019 року та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог позивачу відмовити у повному обсязі.

Також, представник відповідача подав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07 жовтня 2019 року, в якій зазначив, що копію повного тексту рішення суду першої інстанції військова частина НОМЕР_1 отримала 24 жовтня 2019 року, згідно матеріалів справи вх. № 816 від 24.10.2019 року.

З огляду на зазначене просив поновити пропущений строк на апеляційне оскарження судового рішення.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року апеляційну скаргу представника відповідача військової частини НОМЕР_1 в особі командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_1 залишено без руху, надано десятиденний строк для подання на адресу Київського апеляційного суду обґрунтованої заяви про поновлення визначеного в ст. 354 ЦПК України тридцятиденного строку на апеляційне оскарження рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07 жовтня 2019 року із зазначенням підстав пропуску строку, а також копій апеляційної скарги та доданих до неї письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

З матеріалів справи вбачається, що копію ухвали Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року, представник відповідача військової частини НОМЕР_1 за довіреністю отримав 13 травня 2020 року (а.с.150).

Разом з тим, 02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року №540-IX.

Підпунктом 3 пункту 12 розділу І вказаного Закону внесено зміни до розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України, доповнивши пунктом 3 наступного змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 ЦПК України, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, предявлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

11 березня 2020 року постановою Кабінету Міністрів України №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу (COVID-19)» через спалах у світі коронавірусу з 12 березня до 03 квітня 2020 року в Україні було введено карантин, який продовжено до 24 квітня 2020 року згідно постанови Кабінету Міністрів України від 02 квітня 2020 року №255, а в подальшому - до 11 травня 2020 року згідно постанови Кабінету Міністрів України від 22 квітня 2020 року №291 та до 22 травня 2020 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 04 травня 2020 року №343, до 22 червня 2020 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 20 травня 2020 року №392, до 31 липня 2020 року згідно постанови Кабінету Міністрів України від 17 червня 2020 року №500, до 31 серпня 2020 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 року №641.

17 липня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 2020 року №731-ІХ, яким внесені зміни, зокрема у пункт 4 розділу X «Прикінцеві положення» ГПК України, пункт 3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України та пункт 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень цього Закону, процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу Х «Прикінцеві положення» ГПК України, пункт 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України та пункт 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID19)» №540-ІХ від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим кодексом), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.
Вказаний 20-денний строк закінчився 06 серпня 2020 року включно.

У встановлені в ухвалі Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року строки, недоліки апеляційної скарги, не усунено. Будь-яких повідомлень щодо неможливості виконання вимог даної ухвали, у строки, встановлені судом, від апелянта на адресу суду також не надходило.
На відміну від права на справедливий суд, право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може бути обмежено, зокрема задля забезпечення нормального функціонування судової системи. Це включає часові обмеження, фінансовий тягар, вимоги щодо форми звернення тощо.

Так, прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З приводу цього прецедентним є рішення ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в процесі судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Згідно п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
Частина 3 цієї статті встановлює, що питання про відмову у відкритті апеляційного провадження вирішується не пізніше п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.
З огляду на вищевикладене, з урахуванням положень п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, виходячи з того, що представник відповідача військової частини НОМЕР_1 не виконав вимог ухвали Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року протягом встановленого судом строку, вважаю, що у відкритті апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою представника відповідача військової частини НОМЕР_1 в особі командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_1 на рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07 жовтня 2019 року, слід відмовити.

Керуючись ст.ст.357, 358 ЦПК України,-

у х в а л и в:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника відповідача військової частини НОМЕР_1 в особі командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_1 на рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07 жовтня 2019 року, ухваленого під головуванням судді Марчука О.Л., у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до військової частини НОМЕР_1 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання незаконним і скасування рішення та зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції як така, що постановлена поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею, але може бути оскарженау касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя: