Справа № 379/1514/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.02.2020 року Таращанський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Зінкіна В.І.,

за участю секретаря судового засідання: Бакал О.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Тараща в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Таращанський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про виключення з актового запису про народження дитини даних про батька дитини,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка 14.11.2019 звернулася до суду з даним позовом, просить суд виключити з актового запису № 33 про народження ОСОБА_3 , що складений 04 квітня 2019 року Таращанським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області відомостей про ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як про батька дитини та внести зміни до вищевказаного актового запису, записавши батька дитини зі слів матері.

В обґрунтування позову зазначила, що вона 29.06.2017 з відповідачем зареєстрували шлюб. Одруження з відповідачем виявилося невдалим - вони не зійшлися характерами. Невдовзі після реєстрації шлюбу її стало відомо, що у них немає спільних інтересів, разом не проживають, спільного господарства не ведуть, відповідач є для неї чужою людиною. Фактично з початку 2018 року сім`я остаточно розпалася, а шлю залишився між ними лише формальністю. ІНФОРМАЦІЯ_2 у неї народився син ОСОБА_4 , у свідоцтві про народження якого батьками вказано: батько - ОСОБА_2 , мати - ОСОБА_1 . Відповідач був записаний у свідоцтво про народження, згідно вимог ст. 122 СК України, оскільки шлюб між ними не розірвано. Вказує, що її син народжений не від чоловіка, бо у лютому 2018 року ОСОБА_2 виїхав за межі України, після чого будь-які зв`язки з ним було втрачено. В зв`язку з чим, керуючись ст. 138 СК України, звернулася до суду з даним позовом.

Відповідачем у встановлений судом строк відзиву на позовну заяву не подано.

Позивачка у підготовче судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належно, подала заяву про розгляд справи без її участі. Позов підтримує та просить його задовольнити.

Відповідач у підготовче судове засідання не з`явився, проте представником за довіреністю подано заяву про розгляд справи у відсутність відповідача та його представника. Позов визнають та не заперечують проти його задоволення.

Представник третьої особи - Таращанського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) у підготовче судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справ повідомлений належним чином, правом подавати пояснення щодо позову не скористався. Подав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Заяву визнає у повному обсязі та не заперечує щодо її задоволення.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Розглянувши надані суду документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно дослідивши і оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є невід`ємною частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. У пункті 35 рішення від 12 березня 2009 року у справі «Плахтєєва та Плахтєєв проти України» (заява № 20347/03; рішення від 12 березня 2009 року) Європейський суд з прав людини вкотре наголосив на гарантованому кожній особі праві на звернення до суду з позовом щодо її прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно з ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 5 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

В силу положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судом встановлено, що 29.06.2017 сторони зареєстрували шлюб у Таращанському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, про 29.06.2017 складено відповідний актовий запис № 45 (а.с.8).

ІНФОРМАЦІЯ_2 позивачка народила сина ОСОБА_3 , про що 04.04.2019 Таращанським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області складено відповідний актовий запис № 33. У відповідній графі свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 зазначено: батько - ОСОБА_2 , мати - ОСОБА_1 (а.с.9).

При реєстрації народження ОСОБА_3 , відомості про батька внесені відповідно до ст. 133 СК України, а саме якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік батьком дитини.

Після реєстрації шлюбу виявилося, що сторони не зійшлися характерами, спільні інтереси відсутні, разом не проживають, спільного господарства не ведуть.

Фактично з початку 2018 року сім`я остаточно розпалася, а шлюб залишився між ними лише формально.

25.02.2018 відповідач виїхав за межі України (а.с.13).

Відповідно до ч. 1 ст. 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від чоловіка та жінки.

Згідно ст. 133 СК України, якщо дитина народилась у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини.

Відповідно до ст. 138 СК України жінка, яка народила дитину у шлюбі, має право оспорити батьківство свого чоловіка, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька дитини з актового запису про народження дитини. До вимоги матері про внесення змін до актового запису про народження дитини встановлюється позовна давність в один рік, яка починається від дня реєстрації народження дитини (ч. 3 ст. 138 СК України).

Відповідно до п. 11 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» № 3 від 15 травня 2006 року, судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорюваних відомостей з актового запису про народження дитини. Особа, яка в момент реєстрації її батьком дитини знала, що не є таким, а також особа, котра дала згоду на штучне запліднення своєї дружини, не мають права оспорювати батьківство. Для вимог чоловіка про виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження дитини позовної давності не встановлено, а для вимог жінки про виключення з цього запису відомостей про її чоловіка як батька позовна давність становить один рік і її перебіг починається з дня реєстрації дитини.

Статтею 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, що ратифікована постановою Верховної Ради від 27 лютого 1991 року №789-XII (далі - Конвенція) закріплено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини. Відповідно до ст.7 Конвенції, дитина має бути зареєстрована відразу же після народження, і з моменту народження має право на ім`я і набуття громадянства, а також, наскільки це можливо, - має право знати своїх батьків і право на їх піклування. Частиною1 ст.122 СК України визначено, що дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документу закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Момент припинення шлюбу в разі його розірвання судом, визначений ч.2 ст.114 СК України: в разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється в день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Відповідно до ст.122 СК України дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя. А, згідно до ст.134 СК України, на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 Сімейного кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження.

В разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною, суд ухвалює рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження (ч.2ст.136 СК України).

Пунктами 2.13 та 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 року № 96/5, що зареєстровані в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 року за № 55/18793, визначено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.

Відповідно до п. п. 20 п. 1 Розділу III Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 року № 52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.

Згідно ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого не майнового права або майнового права та інтересу. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, одним із способів захисту цивільних прав та інтересів може бути їх визнання.

З матеріалів, відомостей та доказів, наданих суду позивачкою вбачається, що відповідач, який записаний батьком в актовому записі про народження дитини - не є біологічним батьком, а відповідач визнає цей факт.

Оскільки суду відповідач не надав заперечень щодо предмету і підстав позову, суд дійшов висновку, що він ці обставини визнає, а тому вони не підлягають додатковій перевірці та доказуванню. Відомостей того, що задоволенням позовних вимог будуть порушені права третіх осіб, - судом не встановлено, а тому суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Судові витрати суд, за проханням позивачки, залишає за нею.

На підставі викладеного, керуючись статтями 122, 133, 138 СК України, статтями 3, 4, 12, 13, 19, 81, 89, 158, 200, 206, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354-355 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити у повному обсязі.

Виключити з актового запису № 33 про народження ОСОБА_3 , що складений 04 квітня 2019 року Таращанським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області відомостей про ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як про батька дитини та внести зміни до вищевказаного актового запису, записавши батька дитини зі слів матері.

Сторони та інші учасники справи:

позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ;

відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ;

третя особа: Таращанський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), , місцезнаходження: вул. Шевченка, 28, м. Тараща Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивні частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до п.п. 15.5) п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції, яка набрала чинності з 15.12.2017, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Головуючий:В. І. Зінкін