Провадження №2/760/781/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 січня 2020 року Суддя Солом`янського районного суду м. Києва Оксюта Т.Г., розглянувши клопотання представника позивача про призначення справи до розгляду у судовому засіданні з повідомленням сторін та клопотання представника відповідача Київської міської ради про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Київської міської ради, треті особи ОСОБА_4 , Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання незаконним рішення Київської міської ради від 13.09.2018 року №1379/5443 та скасування рішення про державну реєстрацію, в порядку загального позовного провадження,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 30.10.2019 року у вказаній справі відкрито спрощене позовне провадження.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 30.10.2019 року відмовлено у задоволенні заяви представника позивача про забезпечення позову.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 25.11.2019 року відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про призначення справи до розгляду в порядку загального позовного провадження.

02.12.2019 року до суду надійшло клопотання від представника відповідача Київської міської ради про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

02.12.2019 року від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Вивчивши матеріали справи та клопотання представників позивача та відповідача Київської міської ради, прихожу до наступного висновку.

У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи та справи, що виникають з трудових відносин, що передбачено частиною 4 статті 19 та частиною 1 статті 274 ЦПК України.

Згідно з приписами частини 5 статті 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У відповідності до частини 5 статті 279 ЦПК України, за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За приписами частини 6 статті 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

На підставі викладених норм клопотання представника відповідача Київської міської ради задоволенню не підлягає, оскільки, як передбачає частина 8 статті 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків.

Принциповою відмінністю між спрощеним та загальним порядком розгляду справи у позовному провадженні є те, що, згідно з нормами статей 274-279 ЦПК України, не проводяться судові дебати та не здійснюється підготовче провадження у справі при спрощеному порядку.

При цьому законодавцем передбачено, що спрощене провадження може здійснюватися як без виклику (повідомлення) сторін, третіх осіб, так із їхнім викликом (повідомленням) у судове засідання, у якому, в такому випадку, може здійснюватися, зокрема, допит свідків.

Таким чином, прихожу до висновку про недоцільність зміни порядку розгляду справи із спрощеного на загальний.

Що стосується клопотання представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін то слід зазначити наступне.

Відповідно до ч.ч. 2-6 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність справи або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малознаними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому згідно ч.ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування; в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вищезазначеними вимогами.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя.

З огляду на предмет позову дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, наразі також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку без виклику сторін.

На підставі викладеного, прихожу до висновку про відмову в задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Слід зазначити, що суд у разі необхідності, відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи може провести розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст. ст. 27-28, 43, 182, 223, 274-279 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні клопотання представника позивача про призначення справи до розгляду у судовому засіданні з повідомленням сторін та клопотання представника відповідача Київської міської ради про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Київської міської ради, треті особи ОСОБА_4 , Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання незаконним рішення Київської міської ради від 13.09.2018 року №1379/5443 та скасування рішення про державну реєстрацію, в порядку загального позовного провадження.

Продовжити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: