печерський районний суд міста києва
Справа № 755/8188/20-ц
УХВАЛ А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" жовтня 2020 р. Печерський районний суду м. Києва у складі:

головуючого судді - Бусик О.Л.

при секретарі судових засідань - Диба І.Б.

розглянувши заяву відповідача про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди за правилами загального позовного провадження, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою судді Печерського районного суду м. Києва від 25 серпня 2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

На адресу суду надійшла заява ОСОБА_3 про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди за правилами загального позовного провадження.

Відповідач у обґрунтування необхідності розгляду справи в порядку загального позовного провадження зазначив наступні доводи.

ОСОБА_3 має намір ініціювати будівельно-технічну експертизу для з`ясування причин залиття квартири позивача, технічних причин пошкоджень та руйнувань квартири позивача, вартості ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок залиття та розміру завданої матеріальної шкоди квартирі.

Також, через відсутність об`єктивних та доступних доказів вини відповідача в імовірному залитті квартири позивача, відповідач має намір залучити у якості співвідповідача Комунальне підприємство по утриманню житлового господарства Печерського району м. Києва «ПЕЧЕРСЬКЖИТЛО», як житлово-експлуатаційну організацію, що здійснює обслуговування будинку та допитати свідків, які здійснювали огляд квартири та підписували документи складені за результатом подій, які є предметом дослідження у даній справі.

В судове засідання сторони, які беруть участь у справі не з`явились, повідомлялись вчасно та належним чином.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Згідно статті 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно статті 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Згідно статті 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. У випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин. Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається. Частини друга-шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

З аналізу наведених норм чинного законодавства України вбачається, що для розгляду спорів, які згідно положень цивільного процесуального законодавства є малозначними, тобто малозначність встановлена законом, а не визнана судом з урахуванням положень частин другої, третьої статті 274 ЦПК України, передбачений розгляд справи лише за правилами спрощеного позовного провадження.

Оскільки на правовідносини з приводу стягнення матеріальної шкоди поширюються норми цивільного законодавства, і на такий спір не розповсюджуються положення частини четвертої статті 274 ЦПК України, така справа є малозначною у відповідності до вимог закону, а тому має розглядатись лише за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно пункту першого статті 274 ЦПК України будь-яких доказів на підтвердження клопотання позивача не надано, що свідчить про відсутність підстав для задоволення клопотання.

До того ж, спрощене провадження, як і загальне позовне провадження, спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи із дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням, у якому розглядаються безспірні вимоги. Отже відповідач не позбавлений можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи у строки, визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 19, 274, 277, 278, 279, 353-355 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди за правилами загального позовного провадження - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.Л. Бусик