Провадження № 2/243/1769/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2020 року м. Слов`янськ

Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

Головуючого судді Старовецького В.І.

за участю секретаря судового засідання Каліух К.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Слов`янського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Сьомої державної дніпровської нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області Міністерства юстиції України про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Сьомої державної дніпровської нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області Міністерства юстиції України про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, яка обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після його смерті відкрилася спадщина, до якої входить квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач є донькою померлого. Померлим заповіт складений не був. За відсутності заповіту має місце спадкування за законом. З урахуванням цього, позивач ОСОБА_1 належить до спадкоємців першої черги.

07 вересня 2019 року позивач звернулась до Сьомої дніпровської державної нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини. Проте нотаріус повідомив про те, що позивачем порушено строк встановлений статтею 1270 ЦК України, та відсутні сумісна реєстрація разом зі спадкоємцем за однією адресою, а також відсутність документів, які б підтверджували місце відкриття спадщини та встановлення кола спадкоємців після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач не звернулась у встановлений строк до нотаріуса із заявою про отримання спадщини, оскільки майно, що є спадковим знаходиться на окупованій території в зоні проведення АТО, що було значною перешкодою для вчасного відвідування померлого за життя та як наслідок оформлення державних документів на майно, та навіть документів, що підтверджують смерть ОСОБА_2 . Після смерті батька, позивачка зверталась до суду з заявою про встановлення факту смерті, для оформлення свідоцтва про смерть. А також, у зв`язку з тривалою тяжкою хворобою матері - ОСОБА_3 , яка перебуває постійно під наглядом лікарів та потребує особливого догляду та піклування, тому позивач не могла залишити її на самоті.

На підставі чого позивач просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька строком у два місяці.

Позивач ОСОБА_1 до судового засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи без її, позовні вимоги просила задовольнити (а.с.15-16).

Представник Сьомої державної дніпровської нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у Донецькій області Міністерства юстиції України до судового засідання не з`явився, про час, місце та дату судового засідання повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили (а.с.64).

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.

Суд, відповідно до вимог ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України розглядає справу у межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів, наданих сторонами.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 05 листопада 1957 року, виданого Корсунівським Єнакієвським відділом РАГС Сталінської області, ОСОБА_4 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 , батько - ОСОБА_2 , мати - ОСОБА_5 , актовий запис №558 (а.с.5).

Відповідно свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_2 від 24 травня 1991 року, було укладено шлюб між ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , після реєстрації шлюбу ОСОБА_4 . Присвоєно прізвище " ОСОБА_1 " (а.с.).

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 17 жовтня 2019 року, виданого Шевченківським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Дніпропетровській області, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Горлівка (а.с.7).

Згідно заяви ОСОБА_1 . Від 07 вересня 2019 року, позивач зверталася до Сьомої державної дніпровської нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у Донецькій області Міністерства юстиції України та просила видати свідоцтво про право на спадщину за законом після померлого батька ОСОБА_2 (а.с.16).

Постановою завідуючої Сьомої дніпровської державної нотаріальної контори Черновської Л.Г. Від 25 жовтня 2019 року відмовив у вчиненні нотаріальної дії, оскільки позивачкою пропущений строк для прийняття спадщини, передбаченого ст.1270 ЦК України (а.с.4).

Згідно Свідоцтва про право власності на житло від 11 березня 1997 року №1050 посвідченого відділом приватизації державного житла житлового фонду виконкому міської Ради народних депутатів м.Горлівки вбачається, що на праві спільної сумісної власності ОСОБА_2 . Та ОСОБА_3 мають квартиру АДРЕСА_2 (а.с.21).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від померлої фізичної особи (спадкодавця) до інших осіб ( спадкоємцям).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1218 ЦК України передбачає, що до складу спадщини входять усі права й обов`язки спадкодавця, які не припинилися в момент його смерті.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК.

Статтею 1272 ч. 3 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суд приймає до уваги доводи позивача ОСОБА_1 щодо причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини через неможливість звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк у зв`язку з і складністю

оформлення свідоцтва про смерть батька та тривалою тяжкою хворобою матері, яку неможливо залишити саму, що підтверджується наданими позивачкою копією медичної амбулаторної картки хворої ОСОБА_3 (а.с.13, 14), та визнає їх поважними.

Оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню. Зазначені позивачем причини пропуску строку подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після померлого батька є поважними і позивачу слід визначити додатковий строк для подання відповідної заяви.

Керуючись ст. ст. 16, 1216, 1220, 1268, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 89, 259, 264-265 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Сьомої державної дніпровської нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області Міністерства юстиції України про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю у два місяці з дня набрання законної сили рішенням суду.

Рішення може бути оскаржене до Донецького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Суддя

Слов`янського міськрайонного суду В.І.Старовецький