С О Л О М ' Я Н С Ь К И Й Р А Й О Н Н И Й С У Д М І С Т А К И Є В А
__________________________________________________________________________________________
Провадження №2/760/6648/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

І. Вступна частина

17 серпня 2020 року суддя Солом`янського районного суду міста Києва Коробенко С.В. розглянув позовну заяву ОСОБА_1 до Київського апеляційного суду про відшкодування шкоди, заподіяної бездіяльністю суду, вираженою у розголошенні персональних даних.

ІІ. Описова частина

29 липня 2020 року до суду з Святошинського районного суду м. Києва за підсудністю надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київського апеляційного суду про відшкодування шкоди, заподіяної бездіяльністю суду, вираженою у розголошенні персональних даних

30 липня 2020 року автоматизованим розподілом судової справи між суддями головуючим у справі визначено суддю Коробенка С.В.

03 серпня 2020 року, тобто до вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі до суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Коробенка С.В.

04 серпня 2020 року ухвалою головуючого судді визнано необгрунтованою заяву ОСОБА_1 від 03.08.2020 про відвід головуючого в справі судді Коробенка С.В.

13 серпня 2020 року ухвалою судді Солом`янського районного суду міста Києва Українця В.В. відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 .

ІІІ. Мотивувальна частина

Звертаючись до суду, Позивач документ про сплату судового збору не надав, пославшись, як на підставу звільнення від сплати судового збору, на п.13 ч.2 ст.3 Закону України « Про судовий збір».

Відповідно до даної норми закону судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Порядок відшкодування такої шкоди регулюється Законом України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду».

Відповідно до статті 1 даного Закону відповідно до положень цього Закону підлягає відшкодуванню шкода, завдана громадянинові внаслідок:

1) незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян;

2) незаконного застосування адміністративного арешту чи виправних робіт, незаконної конфіскації майна, незаконного накладення штрафу;

3) незаконного проведення оперативно-розшукових заходів, передбачених законами України «Про оперативно-розшукову діяльність», «Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю» та іншими актами законодавства.

Згідно з частиною 2 даного Закону право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадках:

1)постановлення виправдувального вироку суду;

2)1-1) встановлення в обвинувальному вироку суду чи іншому рішенні суду (крім ухвали суду про призначення нового розгляду) факту незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують чи порушують права та свободи громадян, незаконного проведення оперативно-розшукових заходів;

3)закриття кримінального провадження за відсутністю події кримінального правопорушення, відсутністю у діянні складу кримінального правопорушення або невстановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи у суді і вичерпанням можливостей їх отримати;

4) закриття справи про адміністративне правопорушення.

Таким чином, вимоги Позивача не є такими, які підпадають дію даного Закону та дають підстави для звільнення його від сплати судового збору.

Отже судом встановлено, що подана заява не відповідає вимогам ч.4 ст.177 ЦПК України, відповідно до яких до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач звернувся до суду з позовною вимогою про відшкодування моральної шкоди, компенсацію за яку визначив у розмірі 100 000грн.

Касаційний цивільний суд Верховного суду у своїй постанові від 28 листопада 2018 року в цивільній справі №761/11472/15-ц роз`яснив, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, оскільки Позивач її визначив у грошовому вимірі.

Відповідно до ставок Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, судовий збір справляється в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже виходячи з вищевикладеного, суд вважає за необхідне звернути увагу Позивача на те, що йому слід сплатити судовий збір в сумі 1 000 грн за наступними реквізитами: Рахунок отримувача UA0026010, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812, код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101, отримувач коштів: УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н/22030101, та надати суду оригінал відповідної квитанції або документи, що підтверджують підстави звільнення його від сплати судового збору відповідно до Закону.

З урахуванням зазначених вимог ЦПК України, суд вважає за необхідне надати Позивачу строк для усунення виявлених недоліків позову.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

ІV. Резолютивна частина

Керуючись ст.185 ЦПК України, суд ухвалив:

1.Позовну заяву ОСОБА_1 до Київського апеляційного суду про відшкодування шкоди, заподіяної бездіяльністю суду, вираженою у розголошенні персональних даних - залишити без руху та надати строк на усунення недоліків терміном три дні з моменту отримання копії ухвали.

2.Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: