Справа № 761/3444/20
Провадження № 2-з/761/121/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2020 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Пономаренко Н.В., вивчивши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 представник за законом в інтересах малолітньої дочки ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору: Орган опіки і піклування - Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація, Державний реєстратор (приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу) Дрябенко Катерина Артурівна, реєстраційна служба Головна управління юстиції у м. Києві, подану до пред`явлення позову, -

в с т а н о в и в :

заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову до його пред`явлення, в якій вказує себе позивачем як представника за законом в інтересах малолітньої дочки ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , відповідачем: ОСОБА_6 , третіми особи, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору: Орган опіки і піклування - Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація, Державний реєстратор (приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу) Дрябенко Катерина Артурівна, реєстраційна служба Головна управління юстиції у м. Києві та зазначає про намір подати позов із вказаним суб`єктним складом про визнання недійсним договору дарування № 415 від 29.09.2009 року, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 49939039 від 29.11.2019 року, подану до пред`явлення позову.

Відповідно до вимог ч.ч.1, 2 ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У вказаній заяві просить забезпечити зазначений в майбутньому позов:

-накласти арешт на належне ОСОБА_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме: Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, об`єкт житлової нерухомості; трьохкімнатна квартира, загальною площею 82 кв.м., житловою площею 49,9 кв.м. за адресою АДРЕСА_2 .

-заборонити Міністерству юстиції України, Департаменту державної реєстрації Міністерства юстиції України, управлінню державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві, нотаріусам України, іншим суб`єктам державної реєстрації прав, державним реєстраторам та будь яким іншим особам здійснювати проведення державної реєстрації будь-яких прав та/або обтяжень, заборонено вносити будь-які записи до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, зміни до таких записів щодо нерухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , загальною 82,00 кв. метрів, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 000 , зокрема: заборонити здійснювати проведення державної реєстрації будь-яких прав та/або їх обтяжень, заборонити вносити будь-які записи до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, зміни до таких записів та/або скасування таких записів, відновлення таких записів, скасування записів про попереднє скасування записів щодо нерухомого майна, тощо.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Якщо заява про забезпечення позову подається до відкриття провадження у справі, в такій заяві додатково зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших осіб, які можуть отримати статус учасника справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти.

Однак, всупереч вимог п.6 ч.1 ст.151 ЦПК України, подана заява не містить жодних посилань щодо пропозицій заявника стосовно зустрічного забезпечення.

Тобто, виходячи зі змісту вищенаведених положень ЦПК України, дотримання вимог процесуального законодавства України при пред`явленні заяви до суду є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

При цьому, вимоги ч. 9 ст. 153 ЦПК України передбачають, що суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Слід зауважити, що зазначення у заяві про забезпечення позову пропозицій щодо зустрічного забезпечення або наведення мотивів відсутності підстав для зустрічного забезпечення необхідне для правильного та об`єктивного вирішення судом такої заяви.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Разом з тим, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що реалізуючи пункт 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступу до правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Таким чином, в кожному випадку заявник при зверненні до суду із заявою повинен як дотримуватися норм процесуального законодавства, так і очікувати, що ці норми застосовуються.

Крім того, необхідно в даному випадку також зазначити, що повернення заяви про забезпечення позову не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки не перешкоджає особі повторно звернутися з даною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для її повернення.

За таких обставин, суд приходить до висновку про повернення заяви про забезпечення позову заявнику, як таку, що подана без додержання вимог статті 151 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149, 151, 153, 259, 260, 354 ЦПК України, -

у х в а л и в :

заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову ОСОБА_1 представник за законом в інтересах малолітньої дочки ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , треті особи, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору: Орган опіки і піклування - Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація, Державний реєстратор (приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу) Дрябенко Катерина Артурівна, реєстраційна служба Головна управління юстиції у м. Києві, подану до пред`явлення позову, - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суду міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Текст ухвали складений 03.02.2020.

Суддя: