КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 лютого2020 року м. Київ

Справа №759/11855/19

Апеляційне провадження №22-ц/824/2947/2020

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача: Соколової В.В.

суддів: Андрієнко А.М., Поліщук Н.В.

розглянув в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва постановлену під головуванням судді Горбенко Н.О. 18 листопада 2019 року в м. Києві, у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на її утримання та утримання дитини,

В С Т А Н О В И В

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року виправлено описку в рішенні Святошинського районного суду м. Києва у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на її утримання та утримання дитини, а саме:

- у частині другій резолютивної частини рішення зазначено: «Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , аліменти на утримання сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , у розмірі 1/6 частини з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 02.07.2019 року і до досягнення дитиною повноліття;

- зазначено вірно відповідача - « ОСОБА_2 ».

Не погодилась із зазначеним судовим рішенням позивач ОСОБА_1 , нею подана апеляційна скарга в якій вона вказує на незаконність даного судового рішення. Зазначає, що рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 20 вересня 2019 року стягнуто аліменти з відповідача в сумі 1/4 від всіх видів його заробітку (доходу) з 02 липня 2019 року і до досягнення дитиною повноліття. Рішення набрало законної сили, не було оскаржено відповідачем у встановленому законом порядку і на його підставі був виданий виконавчий лист. Вказує на те, що суд першої інстанції задовольняючи заяву про виправлення описки змінив своє рішення фактично зменшивши вже присуджені аліменти. Також вказує на те, що судом першої інстанції порушено її право на безпосередню участь в розгляді справи у зв`язку з розглядом заяви про виправлення описки без її участі.

Враховуючи викладене, просить скасувати ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року.

В порядку ч. 2 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37 - 40 ч. 1 ст. 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи. А відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Тому розгляд справи здійснюється без виклику сторін в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що в липні 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом в якому просила стягнути з відповідача ОСОБА_2 аліменти у розмірі 1/4 частки усіх видів його доходу (заробітку) щомісячно на утримання їх спільного сина - ОСОБА_3 , та аліменти у розмірі 1/6 частини з усіх видів його доходу (заробітку) щомісячно на своє утримання до досягнення сином трирічного віку.

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 20 вересня 2019 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на її утримання та утримання дитини - задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_2 аліменти на утримання сина - ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 02 липня 2019 року і до досягнення дитиною повноліття.

Стягнуто з ОСОБА_2 аліменти на її утримання у розмірі до досягнення їх сином - ОСОБА_3 трирічного віку, у розмірі 1/10 частки з усіх видів заробітку (доходу) починаючи з 02 липня 2019 року і до 13 квітня 2021 року.

Допущено негайне виконання рішення в частині стягнення аліментів на утримання дитини та матері в межах сплати платежу за один місяць.

Згідно мотивувальної частини рішення, визначаючи розмір аліментів, суд першої інстанції виходив з тих обставин, які зазначав відповідач, а тому вважав за можливе стягнути аліменти на утримання дитини в розмірі 1/6 частки з усіх видів доходів відповідача та на утримання дружини в розмірі 1/10 частки.

04 листопада 2019 року ОСОБА_2 , подав до суду першої інстанції заяву в якій просив внести виправлення в рішенні суду про визначення розміру частки з усіх видів доходу з 1/4 на 1/6 у зв`язку з помилковим записом.

Постановляючи ухвалу про виправлення описки, суд першої інстанції керувався вимогами ст. 269 ЦПК України про те, що суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Такі висновки суду першої інстанції відповідають обставинам справи та вимогам закону враховуючи наступне.

Порядок виправлення описок та арифметичних помилок у судовому рішенні визначено ст. 269 ЦПК України.

Так, відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Як роз`яснено в пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільних справах» вирішуючи питання про виправлення описки чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливості реалізації судового рішення чи його прав осудності.

Таким чином, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у прописі, у розділових знаках, тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

Аналізуючи наведені вище обставини, слід дійти висновку про те, що в резолютивній частині рішення Святошинського районного суду м. Києва від 20 вересня 2019 року було допущено описку, оскільки, як вбачається з мотивувальної частини рішення судом двічі зазначено, що він вважає за можливе стягнути аліменти на утримання дитини у розмірі 1/6 частини заробітку та на утримання дружини у розмірі 1/10 частини заробітку.

Встановивши обставини допущення описки у визначенні розміру частки аліментів на утримання дитини та написанні по батькові відповідача, суд першої інстанції в порядку передбаченому ЦПК України здійснив їх виправлення.

Доводи апеляційної скарги про те, що рішення Святошинського районного суду м. Києва від 20 вересня 2019 набрало законної сили, не було оскаржено відповідачем у встановленому законом порядку і на його підставі видано виконавчий лист не є підставою для скасування оскаржуваної ухвали, оскільки внесення виправлень в судове рішення строком не обмежено.

Посилання у апеляційній скарзі на те, що розгляд заяви про виправлення описки було здійснено за відсутності позивача, чим позбавлено її права на безпосередню участь в розгляді справи колегією суддів до уваги не приймаються, оскільки неявка учасників справи не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень, що чітко передбачено ст. 269 ЦПК України. А заява позивача від 18 листопада 2019 року (а.с. 85) свідчить про її обізнаність про призначення дати вирішення питання щодо виправлення описки.

Отже, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав вважати, що судом допущені порушення норм процесуального права.

Крім того, позивач, при незгоді з рішенням суду, не позбавлена можливості оскаржити таке рішення у встановленому законом порядку.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що ухвала суду постановлена з додержанням норм процесуального права і підстав для її скасування з мотивів викладених в апеляційній скарзі не вбачається.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 382, 384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 18 листопада 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач: В.В. Соколова

Судді: А.М. Андрієнко

Н.В. Поліщук