Провадження № 2/761/1854/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

09 жовтня 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Рибака М.А.,

за участю секретаря Савенко О.І.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду міста Києва в залі судових засідань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

24 липня 2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва відповідно до ухвали Печерського районного суду м. Києва від 19.06.2019 року надійшла дана цивільна справа, за підсудністю. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.08.2019 року дану справу передано для розгляду судді Рибаку М.А.

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1 ) звернулася до суду із позовом до Київської міської ради (далі по тексту - відповідач) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір позивача ОСОБА_2 , після смерті якої залишилась спадщина. Заповіт померлою складений не був.

Звернувшись 30 травня 2018 року до приватного нотаріуса Усач Тетяни Анатоліївни з заявою про прийняття спадщини за законом, позивачу було відмовлено у зв`язку з пропуском строку прийняття спадщини. Позивач вказує, що у встановлений законом строк не змогла звернутись із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що надані нею до відділу державної реєстрації актів цивільного стану документи про смерть ОСОБА_2 не відповідали встановленому зразку, оскільки видані на тимчасово окупованій території України і завірені органами неіснуючої Донецької Народної Республіки. В подальшому, позивач звернулась до Голосіївського районного суду м. Києва з заявою про встановлення факту смерті особи на тимчасово окупованій території в порядку, передбаченому статтею 317 ЦПК України. 20.02.2018 року Голосіївським районним судом м. Києва було встановлено факт смерті ОСОБА_2 . Проте, дане рішення було винесене з суттєвими помилками, рішення з виправленими описками позивач отримала лише 11.04.2018 року,за межами строку вступу у спадок. З огляду на зазначене позивач просила суд визначити їй додатковий строк тривалістю шість місяців, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 .

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 05.08.2019 року було відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче засідання у справі на 30.09.2019 року.

24.09.2019 року від представника Київської міської ради надійшли пояснення у справі, відповідно до яких останній просив проводити розгляд справи за його відсутності та прийняти рішення згідно норм чинного законодавства.

Ухвалою суду від 18.11.2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду на 19.12.2019 року.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила суд їх задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечувала.

Відповідач в судове засідання не з`явився, проте до суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Заслухавши думку позивача, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи та оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, ОСОБА_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Макіївка Донецької області у віці 81 років, що підтверджується Свідоцтвом про смерть, виданим відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві № 4720, 15 травня 2018 року, Серія НОМЕР_1 .

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ст. 1261 ЦК України ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги за законом, як донька ОСОБА_2 .

Факт того, що ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_2 підтверджується наявною в матеріалах справи копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 .

Судом встановлено, що 30.05.2018 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського округу Усач Тетяни Анатоліївни із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 .

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1268, ч. 2 ст. 1269 та ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно вимог ч. ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи, 31 травня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського округу Усач Тетяною Анатоліївною було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове у зв`язку із пропуском спадкоємцем встановленого ст. 1270 ЦК України строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Позивач вказує, що причини пропуску 6 місячного строку для подачі нею заяви про прийняття спадщини є поважними з огляду на те, що надані нею до відділу державної реєстрації актів цивільного стану документи про смерть ОСОБА_2 не відповідали встановленому зразку, оскільки видані на тимчасово окупованій території України і завірені органами неіснуючої Донецької Народної Республіки. В подальшому, позивач звернулась до Голосіївського районного суду м. Києва з заявою про встановлення факту смерті особи на тимчасово окупованій території в порядку, передбаченому статтею 317 ЦПК України. 20.02.2018 року Голосіївським районним судом м. Києва було встановлено факт смерті ОСОБА_2 . Проте, дане рішення було винесене з суттєвими помилками, рішення з виправленими описками позивач отримала лише 11.04.2018 року,за межами строку вступу у спадок. Дані обставини підтверджується документами, що містяться у матеріалах справи. (а.с.9, 17-23).

З огляду на те, що шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 закінчився, а як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 тривалий час не мала змоги отримати належних документів, а тому суд вважає, що доводи позивача про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини заслуговують на увагу і суд визнає їх поважними.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дії. Таку позицію висловив Верховний Суд України при розгляді справи № 6-1486цс15 у постанові від 04.11.2015 року та при розгляді 26.09.2012 року справи № 6-85цс12.

За приписами ч.ч 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Доказами, відповідно до ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, згідно до ст. 79 ЦПК України.

В свою чергу положеннями ст. 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Враховуючи обставини справи, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу задоволення позовних вимог, знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню, оскільки строк для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 пропущено з поважних причин, а тому позивачу необхідно визначити додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини, тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1220, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України; ст.ст. 12, 13, 76-81, 223, 229, 258, 259, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті її матері ОСОБА_2 , тривалістю 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд міста Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити сторін:

ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 .

Київська міська рада: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

СУДДЯ М.А. РИБАК

Повний текст рішення суду складено 19.10.2020 року.