У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"19" жовтня 2020 р. Дніпровський районний суд у складі:

головуючої судді Яровенко Н.О.

при секретарі Локотковій І.С.,

за участі

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, суд, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Через канцелярію суду від представника позивача надійшла заява про залишення позову без розгляду, однак судом в судовому засіданні було постановлено на обговорення питання про залишення позову без розгляду у зв`язку із його повторною неявкою.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про час та місце розгляду справи, причини неявки суду невідомі.

Відповідач в судовому засіданні не заперечував щодо залишення позову без розгляду у зв`язку із повторною неявкою представника позивача в судове засідання.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Так, в судове засідання призначене на 15 липня 2020 року 15-00 годину представник позивача в судове засідання не з`явився. Однак, відповідно до розписки про наступну дату судового засідання був повідомлений про слухання справи про що поставив свій особистий підпис (а.с. 220)

Розгляд справи призначений на 19 серпня 2020 року був знятий у зв`язку із перебуванням судді на лікарняному. Судове засідання призначене на 19 жовтня 2020 року 16-00 годину.

В судове засідання представник позивача також не з`явився. Про слухання справи повідомлений належним чином, про що свідчить розписка (а.с.232)

Всі вище зазначені обставини, свідчать про те, що представник позивача обізнана про слухання справи, яка перебуває у провадженні судді та свідомо зловживає своїми процесуальними правами та обов`язками, що тягне за собою затягування розгляду справи та порушенням процесуальних строків розгляду, що є неприпустимим в розрізі цивільного процесуального законодавства.

Відповідно до положень ч.1 ст. 210 Цивільного процесуального кодексу України, суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді. (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 р., (Judgement of ECHR of 16 December 1992 De Geouffre de la Pradelle v. France // Series A N 253- В).

З цього приводу прецедентними є також рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У відповідності до п. 3, ч. 1, ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

На підставі вище викладеного та згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 131, 210, 223, 247, 257, 260-261, 354 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право повторно звернутися до суду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржене в апеляційному порядку через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна карга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали суду складено 19 жовтня 2020 року.

Суддя Н.О. Яровенко