Справа № 405/8224/19
Провадження №2/405/1191/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 червня 2020 року Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючого-судді- Іванової Л.А.

при секретарі- Гершкул М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницький цивільну справу № 405/8224/19 за позовом ОСОБА_1 до управління комунальної власності Міської ради міста Кропивницького про визнання права власності на спадкове майно,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Созінова Г.І. (діє на підставі ордеру серії КР № 144708 від 17.10.2019 року) в інтересах позивача звернулася до Ленінського районного суду м. Кіровограда з позовом до виконавчого комітету міської ради міста Кропивницького, в якому просить визнати за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . На обґрунтування позовних вимог зазначила, що ОСОБА_2 по обміну як члену ЗБК № 6 на підставі рішення №1355 від 23.09.1974 року Кіровоградської міської ради депутатів трудящих та ордеру №230 на право заняття зазначеної квартири, належала вказана квартира, у яку він разом із своєю дружиною ОСОБА_3 вселилися у 1974 році та проживали в ній без реєстрації права власності в БТІ, тобто без правовстановлюючого документа. ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_2 . При цьому, 11.01.2005 року вони кожен окремо склали заповіти, за якими всі їх права й обов`язки, а також все майно, що їм належить і буде належати у майбутньому, заповіли позивачу ОСОБА_1 , яка у встановлений законом строк звернулася в нотаріальну контору із заявами про прийняття спадщини, по яким були заведені спадкові справи. 16.07.2019 року позивач звернулася в нотаріальну контору із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину - спірну квартиру, однак у видачі свідоцтва їй було відмовлено у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа на квартиру - державної реєстрації, що змусило її (позивача) звернутися до суду.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 19.11.2019 року відкрито загальне позовне провадження у зазначеній справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 15.01.2020 року за клопотанням представника позивача замінено в зазначеній цивільній справі неналежного відповідача виконавчий комітет Міської ради міста Кропивницького на належного управління комунальної власності Міської ради міста Кропивницького.

Крім того, під час підготовчого провадження у справі судом витребувано в Кропивницькій міській державній нотаріальній конторі №1 належним чином завірені копії спадкових справ, заведених після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Ухвалою суду від 27.04.2020 року підготовче провадженняу справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник ОСОБА_5 - адвокат Созінова Г.І. у судове засідання подалазаяву, зареєстровану судом 01.06.2020 року а вх.№12433, в якій позовні вимоги підтримала та просиларозглянути справу без її участі.

Представник відповідача управління комунальної власності міської ради міста Кропивницького Ковбасюк А.В. (діє на підставі довіреності № 19/17-у від 10.01.2020 року) у судове засідання подав заяву, зареєстровану судом 01.06.2020 року за вх.№12435, в якій просив розглянути справу без його, як представника відповідача, участі. Також в заяві просив відмовити позивачу в задоволенні позову до відповідача управління комунальної власності Міської ради міста Кропивницького у повному обсязі, з тих підстав, що належним відповідачем у справі є Міська рада міста Кропивницького. При цьому, 13.03.2020 року від представника відповідача до суду надійшло клопотання, в якому вказано, що єдиним уповноваженим територіальною громадою м. Кропивницького органом, який має право виключно вирішувати питання щодо придбання або відчуження майна в інтересах територіальної громади є Міська рада міста Кропивницького, в той час як управління комунальної власності Міської ради міста Кропивницького лише забезпечує виконання рішень міської ради, у зв`язку з чим, належним відповідачем є Міська рада міста Кропивницького та, відповідно, управління комунальної власності міської ради міста Кропивницького є неналежним відповідачем по справі.

Зваживши доводи, викладені в позові на обґрунтування позовних вимог, дослідивши докази по справі в їх сукупності,а також дослідивши матеріали спадкових справ за № 652 (за номером реєстрації у Спадковомуреєстрі за № 47798921) та за № 600/2018 (за номером реєстрації у Спадковому реєстрі за № 63459347), з`ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернулася позивач, виходячи з положень ст. 12 та ст.13 ЦПК України, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, щоОСОБА_2 на підставі ордеру № 230, виданого на підставі рішення виконавчого комітету Кіровоградської міської Ради депутатів трудящих від 23.09.1974 року № 1355 зайняв по обміну з гр. ОСОБА_6 квартиру АДРЕСА_2 , площею 29, 65 кв.м.

При цьому, як вбачається з архівної довідки ОКП «Кіровоградське ООБТІ» від 05.07.2019 року №53567 за архівними даними реєстрових книг ОКП «Кіровоградське ООБТІ» державна реєстрація права власності на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 , - не проводилася.

Поряд з цим, згідно з довідкою ЖБК № 6 квартира АДРЕСА_1 належала ОСОБА_2 , який був прописаний та проживав у зазначеній квартирі з 01.11.1974 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вартість квартири складала 3301,58 крб. Перший пайовий внесок в розмірі 40% зроблено у травні 1964 року у розмірі 1320,63 крб.; останній - у червні 1981 року у розмірі 8 крб. На день смерті ОСОБА_2 разом з ним та протягом 6 місяців після його смерті була зареєстрована та проживала дружина ОСОБА_3 .

Судом також встановлено, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 2139 та 10.08.2009 року міським відділом по реєстрації смертей Головного управління юстиції у Кіровоградській області видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 .

Згідно з довідкою ОБЖК від 06.12.2018 року № 1190 ОСОБА_2 був зареєстрованийта проживав за адресою: АДРЕСА_3 з 01.11.1974 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . На день його смерті разом з ним проживала та була зареєстрована його дружина ОСОБА_3 .

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , про що складено відповідний актовий запис № 2936 та 19.11.2018 року Кропивницьким міським відділом державної реєстрації смерті ГТУЮ у Кіровоградській області видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 .

При цьому, за життя, а саме:11.01.2005 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , кожен окремо склали заповіти, посвідчені державним нотаріусом Першої кіровоградської державної нотаріальної контори Тєрєховою С.В., зареєстровані в реєстрі за № 3-22 та № 3-23, згідно з якими заповіли позивачу ОСОБА_1 усі свої права та обов`язки, які їм належать або належатимуть у майбутньому.

Як вбачається з матеріалів спадкових справза № 652 (за номером реєстрації у Спадковому реєстрі за № 47798921) та за № 600/2018 (за номером реєстрації у Спадковому реєстрі за № 63459347) 20.08.2009 року ОСОБА_3 та ОСОБА_1 подали до Першої державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті ОСОБА_2 , та 07.12.2018 року ОСОБА_1 подала до Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 1 заяву про прийняття спадщини за заповітом, що залишилася після смерті ОСОБА_3 .

Відповідно до ст.ст.1216, 1217, 1218, ч.1 ст.1220, ч.1 ст.1222 ЦК України спадкуваннямє перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

У ст. 1233 ЦК України зазначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Згідно зі ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Стаття 1268 ЦК України визначає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, відмова відприйняття спадщини є безумовною та беззастережною (ч.1 ст.1270, ч.ч.1, 5 ст.1273 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).

Як вбачається з ст. 1 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» непрацездатні громадяни - особи, які, зокрема, досягли встановленого статтею 26 цього Закону пенсійного віку. Тому, дружина спадкодавця ОСОБА_2 - ОСОБА_3 була непрацездатною особою, а тому спадкувала половину частки, яка належала б їй у разі спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 незалежно від змісту заповіту.

Таким чином, судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем усіх прав та обов`язків та майна спадкодавців ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на підставі складених останніми заповітів.

Крім того, судом також встановлено, що постановою №692/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16 липня 2019 року, винесенудержавним нотаріусомКропивницької міської державної нотаріальної контори № 1 Сибірцевою О.В., відмовлено

ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 на квартиру АДРЕСА_1 , у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа, так як право власності ОСОБА_2 на дану квартиру не зареєстровано.

Статтею 392 ЦК України визначено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно зі ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із таких способів захисту цивільних прав та інтересів є, зокрема, визнання права.

Відповідно до положень ст.7 Закону СРСР «Про власність в СРСР», що набрав чинності з 01.07.1990 року, ст.ст. 15, 16 Закону України «Про власність», що набрав чинності з 15.04.1991 року та втратив чинність з 20.06.2007 року, член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно.

Цивільний кодекс Українив редакції, що діяла до 01.01.2004 року, не передбачав обов`язкової державної реєстрації права власності на нерухоме майно та не пов`язував з державною реєстрацією виникнення такого права.

Відповідно до приписів ст.384 ЦК України член житлово-будівельного (житлового) кооперативу має право володіння і користування, а за згодою кооперативу і розпоряджання квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він не викупив її. У разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому, входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Аналогічні положення були викладені і в п.5-1 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи» від 18.09.1987 року №9, де зазначено, що член ЖБК, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, надану йому в користування, набуває право власності на квартиру і вправі розпоряджатись нею на свій розсуд - продавати, заповідати, обмінювати, в тому числі на інше жиле приміщення у будинку державного або громадського житлового фонду чи іншого ЖБК, на жилий будинок (частину будинку), що належить громадянину на праві власності і вчиняти відносно неї інші угоди, що не заборонені законом.

Судом відзначається, що умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством порядку. Оскільки спадкодавець за життя повністю сплатив пайовий внесок за спірну квартиру, що підтверджується довідкою ЖБК № 6, то ОСОБА_2 набув право власності на неї, а відтак таке право увійшло до складу спадщини, що залишилась після його смерті. Однак ОСОБА_2 не оформив належним чином своє право власності на нерухоме майно і не отримав правовстановлюючі документи, а позивач, яка згідно з заповітом прийняла спадщину, позбавлена можливості реалізувати свої спадкові права.

Щодо доводів представника управління комунальної власності міської ради міста Кропивницького щодо неналежності відповідача у даній справі судом відзначається наступне.

Відповідно до ч. 5 статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.

Згідно з ч. 2 ст.2 зазначеного Закону місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Відповідно до п.п. 1 п. а) ч. 1 ст. 29 цього Закону до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить власне (самоврядне) повноваження -управління в межах, визначених радою, майном, що належить до комунальної власності відповідних територіальних громад.

Згідно з п. 1.1 Положення про Управління комунальної власності Міської ради міста Кропивницького, затвердженого рішенням Міської ради міста Кропивницького від 21.12.2017 року № 1373 управління комунальної власності Міської ради міста Кропивницького є виконавчим органом Міської ради міста Кропивницького, їй підзвітне та підконтрольне, підпорядковане Виконавчому комітету Міської ради містаКропивницького, міському голові та заступнику міського голови з питань діяльностівиконавчих органів ради згідно з розподілом функціональних повноважень.

Відповідно до п.п. 2.2.1, 2.2.4 Положення Управління у сфері обліку майна комунальної власності: здійснює формування та облік майна комунальної власності; забезпечує виконання рішень міської ради щодо приймання майна у комунальну власність; готує та вносить на розгляд міської ради, її виконавчого комітету у встановленому порядку пропозиції щодо передачі майна комунальної власності у державну власність та/або спільну власність територіальних громад сіл, селищ і міст Кіровоградської області безоплатно або шляхом обміну; здійснює або надає дозвіл на продаж (крім нерухомого майна), списання основних фондів, обмін та передачу з балансу на баланс майна організацій, установ, закладів (охорони здоров`я, освіти, культури), підприємств комунальної власності, яке знаходиться у них на правах господарського відання або оперативного управління; виявляє безхазяйне майно та відумерлу спадщину, веде їх облік та вчиняє дії щодо визнання їх такими за рішенням суду; готує документи, необхідні для здійснення державної реєстрації права власності на нерухоме майно за територіальною громадою міста Кропивницького, інших речових прав, похідних від права власності, надає їх до відповідних органів та суб`єктів, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень; здійснює претензійно-позовну роботу.

Крім того, відповідно до листа Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 за відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З огляду на викладене вище, а також приймаючи до уваги, що предметом позову, який пред`явлений позивачем ОСОБА_1 є визнання права власності на спадкове майно - квартиру АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом, після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , відсутність при цьому інших спадкоємців за заповітом і за законом, на підставі чого суд вважає, що управління комунальної власності міської ради міста Кропивницького є належним відповідачем у даній справі.

Таким чином, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованістьта доведеність позовних вимог позивача ОСОБА_1 та їх (позовних вимог) задоволення, враховуючи, що правовстановлюючий документ на квартиру АДРЕСА_1 відсутній, поряд з цим, дана квартира входить до складу спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а позивач ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину, суд приходить до висновку про визнання за позивачем ОСОБА_1 права власності на квартиру АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом.

Відповідно до ст.141 ЦПК України судові витрати по справі, понесені позивачем, залишити по фактично понесеним позивачем.

На підставі вищевикладеного,керуючись ст.ст.4,5,7,10,12,13, 77-80, 81, 95, 133, 139,141, 235, 258, 259, 263, 264, 265 Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону №2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до управління комунальної власності міської ради міста Кропивницького про визнання права власності на спадкове майно,- задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_3 , в порядку спадкування за заповітом після смерті спадкодавців ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 ,право власності на спадкове майно -квартиру АДРЕСА_1 .

Судові витрати залишити по фактично понесеним позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження з підстав, передбачених ч.ч.2, 3 ст.354 ЦПК України.

Апеляційна скарга подається до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м.Кіровограда.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова