У х в а л а

29 січня 2020 року

м. Київ

справа № 661/1905/16-ц

провадження № 61-1400ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Осіяна О. М. розглянув касаційну скаргу державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» на постанову Херсонського апеляційного суду від 19 грудня 2019 року у справі за позовом державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди внаслідок вчинення кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2016 року державне підприємство «Національна енергетична компанія «Укренерго» (далі - ДП «Національна енергетична компанія «Укренерго»), правонаступником якого є приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго» (далі - ПАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго»), звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.

Свої вимоги обґрунтувавши тим, що у період з 05 грудня 2013 року по 05 вересня 2014 року ОСОБА_1 обіймала посаду виконуючої обов`язки головного бухгалтера відокремленого підрозділу «Херсонські магістральні електричні мережі». Зазначав, що протягом зазначеного періоду ОСОБА_1 неналежним чином виконувала покладені на неї посадові обов`язки, що призвело до незаконного перерахування на карткові рахунки бухгалтера ОСОБА_3 грошових коштів на суму 160 597 грн 34 коп.

Згідно з ухвалою Новокаховського міського суду Херсонської області від 14 березня 2016 року у справі №661/4689/15-к ОСОБА_1 звільнена від кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого частиною другою статті 367 КК України, з передачею її на поруки трудовому колективу.

Враховуючи викладене, оскільки своїми діями ОСОБА_1 вчинила кримінальне правопорушення, що завдало підприємству майнову шкоду, ДП «Національна енергетична компанія «Укренерго» просило суд стягнути зі ОСОБА_1 на свою користь суму у розмірі 160 597 грн 34 коп.

Рішенням Новокаховського міського суду Херсонської області від 21 грудня 2017 року у задоволенні позову ДП «Національна енергетична компанія «Укренерго» відмовлено.

Постановою Херсонського апеляційного суду від 19 грудня 2019 року апеляційну скаргу ПАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» задоволено частково. Рішення Новокаховського міського суду Херсонської області від 21 грудня 2017 року скасовано, й ухвалено нову постанову, якою позовні вимоги ПАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди задоволено частково. Стягнуто зі ОСОБА_1 на користь ПАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» суму у розмірі 15 400 грн. Вирішено питання розподілу судових витрат.

У січні 2020 року ПАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» подало до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить судове рішення апеляційної інстанції скасувати, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права, й ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог ПАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго».

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вона подана на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Станом на 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був установлений у розмірі 2 102 грн.

Ціна позову у справі становить 160 597 грн 34 коп., яка станом на 01 січня 2020 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102*100=210 200), тому у розумінні ЦПК України справа є малозначною.

Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню. Таких випадків не встановлено й Верховним Судом.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Зазначене відповідає Рекомендаціям № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року).

Правила, запроваджені законодавцем щодо обмеження права на касаційне оскарження, відповідають Конституції України, відповідно до статті 129 якої основними засадами судочинства є, серед інших, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

З урахуванням наведеного, оскільки ПАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» подало касаційну скаргу на судове рішення у малозначній справі, що не підлягає касаційному оскарженню, увідкритті касаційного провадження у цій справі слід відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 1 частини шостої, частиною дев`ятою статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження у справі за позовом державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди внаслідок вчинення кримінального правопорушення за касаційною скаргою державного підприємства «Національна енергетична компанія «Укренерго» на постанову Херсонського апеляційного суду від 19 грудня 2019 року відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати заявнику.

Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Суддя О. М. Осіян