УХВАЛА

06 лютого 2020 року

м. Київ

справа № 754/11551/16-ц

провадження № 61-2182ск20

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Бурлакова С. Ю.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 16 квітня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 грудня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: ОСОБА_2 , комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», про стягнення матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в якому просила встановити спосіб відшкодування завданої матеріальної шкоди її житлу шляхом зобов`язання ЖЕД № 302 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» спільно та солідарно з сектором благоустрою масиву «Лісовий» відділу контролю за благоустроєм Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації за власний рахунок виготовити та встановити енергозберігаюче пластикове вікно в її приватну кімнату по розмірах та формі, яке виготовлене ТОВ «Інтер-Норм», та стягнути з відповідачів компенсацію за завдану моральну шкоду в розмірі по 10 000 грн з кожного.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 16 квітня 2019 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 05 грудня 2019 року, в задоволенні позову відмовлено.

27 січня 2020 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 надіслали засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 16 квітня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 грудня 2019 року.

В касаційній скарзі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 просять суд касаційної інстанції оскаржувані судові рішення скасувати і справу передати на новий розгляд.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 29 січня 2020 року для розгляду справи визначено суддю-доповідача Бурлакова С. Ю.

Дослідивши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вона подана на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню, з огляду на наступне.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України встановлено, не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, якщо: касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України передбачено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Предметом позову в даній справі встановлення способу відшкодування завданої матеріальної шкоди житлу шляхом зобов`язання ЖЕД № 302 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» спільно та солідарно з сектором благоустрою масиву «Лісовий» відділу контролю за благоустроєм Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації за власний рахунок виготовити та встановити енергозберігаюче пластикове вікно в кімнату, та стягнення компенсації за завдану моральну шкоду.

Складність справи визначається складністю обставин і фактів, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки. Складність справи може бути пов`язана як з питанням факту, так і з правовими аспектами: характер фактів, які необхідно встановити; кількість питань, які розглядаються в межах однієї справи; віддаленість, з точки зору простору та часу, між подіями та фактами, що розглядаються, та процесом судочинства; кількість свідків та інших аналогічних проблем, пов`язаних зі збором показань свідків; міжнародні фактори; приєднання справи до інших справ, а також вступ у процесу нових осіб. Складність справи також залежить від складності предмета доказування у справі, під яким слід розуміти факти матеріально-правового значення, без з`ясування яких неможливо правильно вирішити справу по суті та застосувати норми матеріального права, а також від обсягу фактів предмета доказування, який може змінюватися у зв`язку зі зміною підстав позову, збільшенням чи зменшенням розміру позовних вимог, а також від кількості доказів, наданих сторонами до справи.

Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію суду права, що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення для суспільства та держави. Тим самим Верховний Суд за допомогою загальної правозастосовчої діяльності дозволяє досягнути індивідуального блага з урахуванням того, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

На підставі викладеного суд визнає цю справу справою незначної складності та такою, що не належить до виключень із цієї категорії, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.

Малозначна справа є такою в силу своїх властивостей, тому незалежно від того, визнавав її такою суд першої чи апеляційної інстанції, ураховуючи, що частина шоста статті 19 ЦПК України належить до Загальних положень цього Кодексу, які поширюються й на касаційне провадження, Верховний Суд вважає за можливе визнати цю справу малозначною.

Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню.

При цьому Верховним Судом досліджено та взято до уваги: ціну позову, предмет позову, складність предмета доказування, обсяг фактів предмета доказування, а також інші показники, що характеризують складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства й не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України встановлено, що суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Правила, запроваджені законодавцем щодо обмеження права на касаційне оскарження, містяться у статті 129 Конституції України, відповідно до якої основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

З урахуванням наведеного, оскільки касаційну скаргу подано на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України випадків не встановлено, у відкритті касаційного провадження у справі необхідно відмовити.

З наведених обставин не потребує окремого розгляду питання дотримання особою, яка подала касаційну скаргу, вимог статей 390 та 392 ЦПК України, та інші заявлені клопотання.

На підставі викладеного та керуючись статтею 129 Конституції України, статтями 19, 394 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 16 квітня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 грудня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: ОСОБА_2 , комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», про стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подавала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя С. Ю. Бурлаков