Провадження № 2/263/2640/2020
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 жовтня 2020 року місто Маріуполь

Суддя Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області Музика О.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , до Маріупольської міської ради про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

До Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області 16 жовтня 2020 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , до Маріупольської міської ради про визнання права власності на нежитлове приміщення 74, а саме: прибудова А3-1, загальною площею 13,4 кв. м, що складає 3/1000 частини багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 .

Ознайомившись із матеріалами позову, суддя дійшов наступного висновку.

Положення ст. ст. 184, 187 ЦПК України передбачають коло питань, які з`ясовує суддя при відкритті провадження. До них, в тому числі, належить і з`ясування питання, чи підписана позовна заява особою, яка має право її підписувати.

Так, позовна заява подана та підписана представником позивача за довіреністю ОСОБА_2 .

Пунктом 18 розділу XІІІ «Перехідних положень» ЦПК України встановлено, що положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України.

Відповідно до підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідних положень» Конституції України, з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у судах першої інстанції здійснюється з 1 січня 2019 року.

Частиною 3 статті 131-2 Конституції України визначено, що виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Згідно з частиною 2 статті 15 ЦПК України представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність.

Відповідно до ч. ч. 6, 9 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Разом із тим, питання про визнання права власності на нерухоме майно не відноситься до справ незначної складності та не може бути визнане судом малозначним.

Враховуючи, що цивільним процесуальним законодавством не передбачено можливість розгляду такої категорії справ у порядку спрощеного провадження, підстави для визнання такої справи малозначною відсутні, тому представництво інтересів позивача у такій може здійснювати виключно адвокат.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За таких обставин, враховуючи, що позовна заява подана особою, яка не має права її підписувати, на підставі п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, така підлягає поверненню позивачеві.

Разом з тим, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 3, 185 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , до Маріупольської міської ради про визнання права власності, повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду протягом 15 днів з дня складання повного тексту ухвали суду, шляхом подачі її безпосередньо до суду апеляційної інстанції або через Жовтневий районний суд м. Маріуполя Донецької області.

Суддя О.М. Музика