Ухвала

19 жовтня 2020року

м. Київ

справа № 672/1788/18

провадження № 61-3890св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Бурлакова С. Ю., Коротенка Є. В.,

провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд цивільної справи за позовом керівника Городоцької місцевої прокуратури Хмельницької області в інтересах держави до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 , про визнання недійсним наказу, скасування запису про державну реєстрацію права власності та витребування земельної ділянки, за касаційною скаргою заступника прокурора Хмельницької області на рішення Городоцького районного суду Хмельницької області від 05 листопада 2019 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 23 січня 2020 року,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2018 року керівник Городоцької місцевої прокуратури Хмельницької області в інтересах держави звернувся до суду з позовом.

Городоцький районний суд Хмельницької області рішенням від 05 листопада 2019 року в задоволенні позову відмовив.

Хмельницький апеляційний суд постановою від 23 січня 2020 року рішення Городоцького районного суду Хмельницької області від 05 листопада 2019 року в частині відмови в задоволенні позовних вимог щодо визнання недійсним наказу, витребування земельної ділянки скасував та в цій частині ухвалив нове рішення, яким позов задовольнив частково. Визнав недійсним наказ ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області від 22 серпня 2017 року № 22-17192-СГ «Про затвердження проєкту землеустрою та надання земельної ділянки у власність» щодо передання ОСОБА_1 у власність земельної ділянки, кадастровий номер :04:015:0012, що знаходиться за межами населених пунктів Веселецької сільської ради. Витребував у ОСОБА_2 на користь держави в особі ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області земельну ділянку загальною площею 2,00 га, в межах та конфігурації, визначених у наказі ГУ Держгеокадастру в Хмельницькій області від 22 серпня 2017 року № 22-17192-СГ. В іншій частині рішення місцевого суду залишив без змін. Вирішив питання про розподіл судових витрат.

У касаційній скарзі заступник прокурора Хмельницької області посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати рішення Городоцького районного суду Хмельницької області від 05 листопада 2019 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 23 січня 2020 року в частині відмови в задоволенні позову про скасування запису про державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 на земельну ділянку з кадастровим номером :04:015:0014.

Підставами касаційного оскарження судового рішення заявник зазначив неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального і порушення норм процесуального права, вказавши, що суд апеляційної інстанції застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

Ухвалою Верховного Суду від 08 квітня 2020 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.

22 квітня 2020 року справа № 672/1788/18 надійшла до Верховного Суду.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильного застосування судами норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом керівника Городоцької місцевої прокуратури Хмельницької області в інтересах держави до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 , про визнання недійсним наказу, скасування запису про державну реєстрацію права власності та витребування земельної ділянки, за касаційною скаргою заступника прокурора Хмельницької області на рішення Городоцького районного суду Хмельницької області від 05 листопада 2019 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 23 січня 2020 року призначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:А. Ю. Зайцев

С. Ю. Бурлаков

Є. В. Коротенко