Справа № 447/1784/19
Провадження № 2/444/243/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

17 січня 2020 року Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Ясиновський Р. Б.,

секретар судового засідання Мачіха Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Жовква Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася в суд із вищевказаним позовом, мотивуючи свої позовні вимоги наступним. Вона із відповідачем зареєстрували шлюб 16.05.1992 року у Великогорожанській сільській раді Миколаївського району Львівської області, актовий запис № 6. У зв`язку із реєстрацією шлюбу позивачка змінила своє дошлюбне прізвище " ОСОБА_1 " на " ОСОБА_1 ". Від подружнього життя у них народився син ОСОБА_5 , 1998 року народження, який є повнолітнім.

Зазначає, що їхня із відповідачем сім`я розпалася як наслідок тривалого впродовж багатьох років розладу у сім`ї через зловживання чоловіком алкогольними напоями та вчинення ним сварок, які супроводжувалися нецензурною лайкою, погрозами, образами, приниженням людської честі та гідності позивачки. Стверджує, що у відповідача відсутня повага до неї як до жінки, дружини та матері їхньої дитини.

Вказує, що з квітня 2019 року вона з відповідачем проживають окремо, не ведуть спільного господарства і не мають спільного бюджету. Подружні стосунки між сторонами припинено, а їхній шлюб носить формальний характер. Стверджує, що примирення між ними є неможливим, а збереження шлюбу суперечить її інтересам. Відповідач не бажає розірвати шлюб в органах державної реєстрації актів цивільного стану, у зв`язку із чим позивачка звернулася до суду із цією заявою. Просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище " ОСОБА_1 ".

Позивачка в судове засідання не з`явилася, однак подала на адресу суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала повністю, просить задоволити, не заперечила проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення такого був повідомлений належним чином, що стверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Про причини неявки суд не повідомив. Від відповідача не надходило на адресу суду клопотань, відзиву на позовну заяву.

На підставі ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Так як відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти заочного вирішення справи суд приходить до висновку про постановлення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України.

Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітньої дитини та інші обставини життя подружжя.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 16.05.1992 року у Великогорожанській сільській раді Миколаївського району Львівської області, актовий запис № 6, що стверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 . У зв`язку із реєстрацією шлюбу позивачка змінила своє дошлюбне прізвище " ОСОБА_1 " на " ОСОБА_1 ".

Із позовної заяви вбачається, що від подружнього життя у сторін народився син ОСОБА_5 , 1998 року народження, який є повнолітнім.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Відповідно до обставин, викладених у позовній заяві, причиною розірвання шлюбу є те, що шлюбні відносини та ведення спільного господарства між сторонами припинено. Позивачка вважає, що їхня сім`я розпалася остаточно і зберегти її неможливо, а збереження шлюбу суперечитиме її інтересам.

Відповідно до ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.

У відповідності із ст. 110 ч. 1 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що розлад в сім`ї носить стійкий характер, сім`я розпалась остаточно, сторони припинили подружні стосунки, втратили одне до одного почуття любові та поваги, сім`я фактично не існує. Суд враховує, що відповідач проявив байдужість до збереження сім`ї. А тому, позов ОСОБА_1 слід задоволити.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. А тому, вимога позивачки про залишення їй прізвища " ОСОБА_1 " підлягає до задоволення.

Також судом встановлено, що згідно копії пенсійного посвідчення серії НОМЕР_2 , виданого 09.01.2009 року Пенсійним фондом України, позивачка отримує пенсію по інвалідності (друга група, загальне захворювання).

Згідно з ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 ЗУ "Про судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

Таким чином, з відповідача в дохід держави слід стягнути судовий збір в розмірі 704,80 грн.

Керуючись ст. ст. 23, 247, 258-259, 264-265, 280-284, 354 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов задоволити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що зареєстрований Великогорожанською сільською радою Миколаївського району Львівської області, актовий запис № 06.

Після розірвання шлюбу залишити позивачці ОСОБА_1 прізвище " ОСОБА_1 ".

Стягнути з відповідача ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: 80337, Львівська область, Жовківський район, с. Добросин, ІПН НОМЕР_3 ) - 704,80грн. судового збору в дохід держави.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Одночасно роз"яснити відповідачу, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга подається Львівському апеляційному суду через Жовківський районний суд Львівської області.

Суддя Ясиновський Р. Б.