Справа № 749/688/19
Номер провадження 2/749/69/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" січня 2020 р. м. Сновськ

Щорський районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого-судді Шаповал З.О.

секретаря Михалевич М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сновськ цивільну справу №749/688/19 за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Сновської міської ради Сновського району Чернігівської області, про визначення додаткових строків для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Територіальної громади в особі Сновської міської ради Сновського району Чернігівської області в якому просить:

визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті діда ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла баба позивача ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дід позивача ОСОБА_2 , який прийняв спадщину після смерті своєї дружини ОСОБА_3 . Після смерті діда позивача відкрилася спадщина на належне йому майно.

Позивач у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріуса у зв`язку з тим, що не знав про наявність спадкового майна та у зв`язку з юридичною необізнаністю та незнанням порядку оформлення спадщини.

Ухвалою судді від 23.07.2019 року відкрито провадження у зазначеній справі.

27.11.2019 року, відмовлено у прийнятті визнання позову представником Сновської міської ради Сновського району Чернігівської області Уманським Владиславом Володимировичем у цивільній справі №749/688/19 за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Сновської міської ради Сновського району Чернігівської області, про визначення додаткових строків для подання заяви про прийняття спадщини. Закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу №749/688/19 за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Сновської міської ради Сновського району Чернігівської області.

У судове засідання позивач не з`явився, в матеріалах справи є заява про розгляд справи у його відсутності та за участю його представника, адвоката Шадуйкіса Г.В.

У судове засідання представник позивача, адвокат Шадуйкіс Г.В. не з`явився, до суду надав заяву про розгляд справи без його участі.

У судове засідання відповідач не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідно до ст. 247 ч.2 ЦПК України, суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, дослідивши письмові докази, приходить до наступного.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дід позивача ОСОБА_2 (а.с.8, 11, 12).

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №57073544 від 01.08.2019 року встановлено, що в Спадковому реєстрі відсутня спадкова справа на ім"я ОСОБА_2 (а.с.45).

В установлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори у зв`язку з тим, що не знав про наявність спадкового майна та у зв`язку з юридичною необізнаністю та незнанням порядку оформлення спадщини.

Згідно ст. 1272 ч. 3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином позов в частині визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті діда ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 підлягає задоволенню, оскільки позивач пропустив строк з поважних причин. Суд має визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини

Однак, в частині визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 слід відмовити з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.7). Остання дійсно є бабою позивача (а.с.11,12).

Відповідно до п.4 прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, який набрав законної сили 01 січня 2004 року вказаний Цивільний кодекс України застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності.

Згідно з п.5 прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України правила книги шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.

З позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ викладеної у абз.15 п.1 Листа «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вбачається, що п. 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК, згідно з якими цей ЦК застосовується також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким з спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом, слід розуміти таким чином, що правила книги шостої ЦК може бути застосовано лише до спадщини, яка відкрилася після 01 липня 2003 року і не була прийнята ніким зі спадкоємців, право на спадкування яких виникло відповідно до норм статей 529 - 531 ЦК УРСР.

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що спадкові відносини регулюються, зокрема, Цивільним кодексом України.

Відносини спадкування регулюються правилами Цивільного кодексу України, який набрав законної сили 01 січня 2004 року ( 435-15 ), якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року.

У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК ( 435-15 ) і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом.

У відповідності до положень ст.ст. 529-530 ЦК УРСР 1963 року, в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, тобто на ІНФОРМАЦІЯ_2 - на час смерті ОСОБА_3 , при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю. При відсутності спадкоємців першої черги або при неприйнятті ними спадщини, а також в разі, коли всі спадкоємці першої черги не закликаються до спадкування, успадковують у рівних частках: брати і сестри померлого, а також дід та бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері (друга черга).

Станом на момент смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 (часу відкриття спадщини) її син та батько позивача - ОСОБА_4 був ще живий, а тому позивач не є спадкоємцем за законом після смерті своєї баби в наслідок чого в задоволенні позову в даній частині слід відмовити (а.с.11, 12, 10).

Крім того, ЦК УРСР не передбачав такого способу захисту, як визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини, а передбачав продовження строку для прийняття спадщини, стаття 550 ЦК УРСР.

Керуючись ст. 1272 ч. 3 ЦК України, ст.. ст.. 9, 12, 13, 81, 89, 211, 223, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті діда ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на три місяці з дня набрання чинності рішенням суду.

У задоволенні решти вимог - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його (проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду через Щорський районний суд Чернігівської області.

Суддя З.О.Шаповал