Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" січня 2020 р. Іллічівський районний суд м. Маріуполя Донецької області під головуванням судді Кузнецова Д. В. , за участю секретаря судового засідання Скудар С.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини та на утримання дружини,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із даним позовом, посилаючись на те, що під час спільного проживання з відповідачем ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народилась дитина ОСОБА_3 . 07 червня 2019 року сторони зареєстрували шлюб в Кальміуському районному у місті Маріуполі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 93. Вказала, що сімейне життя зі ОСОБА_2 не склалося через різні погляди на життя та відсутність взаєморозуміння. Вважала, що подальше збереження шлюбу суперечить їх особистим інтересам та прагненням, а також інтересам дитини, зберегти сім`ю неможливо, а тому наполягала на розірванні її шлюбу. Крім того, вказала, що ОСОБА_2 вихованням ОСОБА_4 не займається, не піклується про стан її здоров`я, фізичний та моральний розвиток, матеріальної допомоги на утримання доньки не надає, що ставить ОСОБА_1 у скрутне матеріальне становище. Так, дитина ще не відвідує дитячий садок, а тому позивачка не має можливості працювати. Просила стягнути з відповідача аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менш 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до досягнення дитиною повноліття, а також стягнути аліменти на своє утримання у розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно до досягнення донькою трирічного віку.

Позивачка ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримала та просила задовольнити. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище ОСОБА_5 .

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про можливість розгляду справи за його відсутності, позовні вимоги визнав частково, не заперечував проти розірвання шлюбу та стягнення з нього аліментів на утримання дитини у розмірі 1/4 частки з усіх видів його доходу щомісячно, але не менш 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до досягнення донькою повноліття. Однак, заперечував проти стягнення аліментів на утримання ОСОБА_1 у заявленому нею розмірі, вважав можливим сплачувати аліменти на утримання дружини у розмірі 1/6 частки зі всіх видів його доходу щомісячно до досягнення дитиною трирічного віку.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 20.09.2017 року Кальміуським районним у місті Маріуполі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, ОСОБА_2 та ОСОБА_6 є батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

07 червня 2019 року сторони зареєстрували шлюб в Кальміуському районному у місті Маріуполі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 93, що підтверджується свідоцтвом про шлюбу серії НОМЕР_2 , виданим 07.06.2019 року. Після реєстрації шлюбу дружині присвоєне прізвище ОСОБА_7 .

Згідно ч.3 ст. 109 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.

З урахуванням думки відповідача, який не заперечував проти розірвання шлюбу, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 в цій частині підлягають задоволенню, оскільки між сторонами склалися відносини, що виключають спільне проживання, родина розпалася, підстав для її збереження немає і подальше спільне проживання суперечить інтересам сторін.

Що стосується позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини та на утримання дружини суд зазначає наступне.

Згідно довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб № 202 від 09.07.2019 року, виданої головою КСН «232 квартал», ОСОБА_6 проживає за адресою АДРЕСА_1 разом із дитиною ОСОБА_3 , 2017 р.н., матір`ю та сестрою.

За відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків від 11.12.2019 року № 1609/10/05-99-46-82, інформація про доходи ОСОБА_1 відсутня.

Відповідно до ст. 180 СК України, батьки повинні утримувати своїх неповнолітніх дітей.

Згідно ч. 1 ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.

Згідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених у Постанові № 3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного Кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», вирішуючи питання щодо розміру аліментів суд повинен урахувати: стан здоров`я, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.

У відповідності до ч. 1 ст. 183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.

Вирішуючи питання про розмір належних до стягнення аліментів, суд, з урахуванням матеріального положення позивача та платника аліментів, а також того, що батьки в рівних частках зобов`язані утримувати дітей, вважає що відповідач має можливість сплачувати аліменти на утримання дитини у розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менш 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до досягнення донькою повноліття.

Також згідно ч. 2 ст. 84 СК України дружина, з якою проживає дитина, має право на утримання від чоловіка батька дитини до досягнення дитиною трьох років.

Крім того, згідно п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного Кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», максимальний розмір аліментів, які стягуються з боржника, не повинен перевищувати 50 відсотків заробітної плати цієї особи.

Також, відповідно до ч. 3 ст. 70 Закону України «Про виконавче провадження», загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами.

За таких підстав, суд вважає, що заявлений позивачкою розмір аліментів, які вона просить стягнути з відповідача на своє утримання до досягнення донькою трирічного віку, у виді 1/4 частки його доходів щомісячно, є значним з огляду на вищенаведені правові норми.

З урахуванням того, що малолітня ОСОБА_3 , 2017 року народження, проживає разом із позивачкою, суд вважає за доцільне стягнути з відповідача на користь позивачки аліменти на її утримання у розмірі 1/6 частки зі всіх видів його доходу щомісячно до досягнення ОСОБА_3 трирічного віку.

Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У зв`язку із тим, що ОСОБА_1 ухвалою суду було звільнено від сплати судового збору за подачу до суду позовної заяви про розірвання шлюбу, судові витрати в цій частині компенсується за рахунок держави, що стосується судових витрат в частині вимог про стягнення аліментів, від сплати яких позивачка була звільнена при подачі позову, вони підлягають стягненню з відповідача.

Керуючись ст.ст. 12, 76, 81, 141, 247, 259, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 84, 104, 105, 112, 180, 182, 183 СК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини та на утримання дружини задовольнити частково.

Шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований 07 червня 2019 року в Кальміуському районному у місті Маріуполі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 93 - розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити позивачці прізвище ОСОБА_7 .

Стягнути зі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНООКПП НОМЕР_3 , працюючого слюсарем у конверторному цеху ПрАТ «ММК ім. Ілліча», який мешкає та зареєстрований в АДРЕСА_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНООКПП НОМЕР_4 , не працюючої, яка мешкає та зареєстрована в АДРЕСА_3 , аліменти на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менш 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку до досягнення дитиною повноліття, починаючи утримання з 16.12.2019 року.

Стягнути зі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНООКПП НОМЕР_3 , працюючого слюсарем у конверторному цеху ПрАТ «ММК ім. Ілліча», який мешкає та зареєстрований в АДРЕСА_2 , аліменти на користь та утримання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНООКПП НОМЕР_4 , не працюючої, яка мешкає та зареєстрована в АДРЕСА_3 , у розмірі 1/6 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно до досягнення дитиною ОСОБА_3 трьох років, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_5 , починаючи утримання з 16.12.2019 року.

Стягнути зі ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 768,40 грн.

На рішення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя: Д. В. Кузнецов