ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4981/20 Справа № 185/1817/16-ц Суддя у 1-й інстанції - Гаврилов В. А. Суддя у 2-й інстанції - Петешенкова М. Ю.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2020 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді - Петешенкової М.Ю.,

суддів - Деркач Н.М., Пищиди М.М.,

при секретарі - Пивоваровій А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30 липня 2019 року про виправлення описки у рішенні суду та виконавчому листі

у справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30 липня 2019 року виправлено описку у заочному рішенні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 07 листопада 2016 року по цивільній справі за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, вказавши ім`я відповідача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 ». Виправлено помилку у виконавчому листі №185/1817/16-ц який виданий по справі за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, вказавши ім`я боржника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 ».

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що при ухваленні рішення допущено помилку в зазначенні імені відповідача, а саме замість вірного « ОСОБА_4 » помилково зазначено « ОСОБА_4 ». Вказана описка допущена у виконавчому листі.

В апеляційній скарзі, ОСОБА_1 посилаючись на порушення норм процесуального права. Ставить питання про скасування ухвали суду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що всі повідомлення у справі про місце, дату та час розгляду справи, які розміщувалися на сайті Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області стосувалося ОСОБА_1 , що порушувало його конституційне право на участь у розгляді справи.

Посилаючись на вищезазначене, вважає, що заочне рішення було прийнято в межах позовних вимог, в якому ім`я відповідача зазначено саме так, як неодноразово зазначав позивач в своїх документах, отже ім`я відповідача вказано вірно і описки чи арифметичної помилки не має.

11 червня 2020 року АТ КБ "ПриватБанк" подало відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 який мотивовано тим, що суд першої інстанції дійшов правильного законного та обґрунтованого висновку про наявність правових підстав для виправлення описки у судовому рішенні з додержанням норм процесуального та матеріального права.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах заявлених вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду - скасуванню з наступних підстав.

Судом встановлено, у лютому 2016 року ПАТ КБ «Приватбанк» звернулося до суду з позовом до " ОСОБА_1 " про стягнення заборгованості.

На підтвердження позовних вимог банк додав окрім інших доказів копію анкети-заяви від 26 жовтня 2010 року, згідно якої " ОСОБА_5 ", ІНФОРМАЦІЯ_1 виявив намір отримати банківські послуги (а.с.50) та паспорт позичальника на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.37).

Заочним рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 07 листопада 2016 року задоволено вимоги ПАТ КБ «Приватбанк» про стягнення з " ОСОБА_1 " заборгованості у розмірі 58 378,37 грн.

Встановивши вищезазначені обставини, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що в ухваленому рішенні допущено помилку в зазначенні імені відповідача, а саме замість вірного « ОСОБА_4 » помилково зазначено « ОСОБА_4 ». Вказана описка допущена у виконавчому листі.

Відповідно до положень ч.ч.1,2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до ч.1 ст.432 ЦПК України суд, який видав виконавчий документ, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, чи визнати виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Така правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду України від 09 жовтня 2019 року у справі № 369/5502/14-ц.

Згідно роз`яснень, які містяться в п.19 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справ» від 18 грудня 2009 року №14, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Враховуючи, що ухвала про виправлення описки змінює суть ухваленого по справі рішення, оскільки на підставі рішення суду стягнуто заборгованість з ОСОБА_1 , відповідача у справі вказаного ПАТ КБ "ПриватБанк", у зв`язку з чим, суд першої інстанції не уточнив неточності в написанні імені в розумінні ст. 269 ЦПК України, а змінив зміст судового рішення та вирішення по суті позовних вимог.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції постановив ухвалу про виправлення описки в порушення вимог ст. 269 ЦПК України.

Відповідно до п.4 ч.1ст.379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи вищенаведене, відповідно до п.4 ч.1ст.379 ЦПК України, оскаржувана ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду даного питання.

Згідно ст.141 ЦПК України, судові витрати, понесені скаржником у зв`язку з переглядом судового рішення, розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 379, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30 липня 2019 року - скасувати, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий: М.Ю. Петешенкова

Судді: Н.М. Деркач

М.М. Пищида