Справа № 219/6946/20
Провадження № 2/219/2543/2020
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 липня 2020 року суддя Артемівського міськрайонного суду Донецької області Конопленко О.С., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини,

В С Т А Н О В И В :

23 липня 2020 року до Артемівського міськрайонного суду Донецької області надійшла зазначена позовна заява, у якій позивач просить: 1) розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Артемівську Артемівського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 204; 2) стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку, але не менш 50% від прожиткового мінімуму відповідного віку дитини, починаючи з дня звернення до суду і до повноліття дитини.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами, суддя приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків з наступних підстав.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В свою чергу, позивачем до позовної заяви додано заяву про відстрочення їй сплати судового збору при зверненні до суду з позовними вимогами про розірвання шлюбу, оскільки ОСОБА_1 не може це зробити через те, що тривалий час отримує мінімальну заробітну плату, а для призначення соціальної допомоги та субсидії їй необхідно розлучитися з відповідачем.

Відповідно до вимог частини 1 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України).

Також частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З аналізу положень вказаних норм убачається, що відстрочення або розстрочення сплати судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, зменшення розміру належних до оплати судових витрат та звільнення від сплати судового збору це право суду, а не його обов`язок.

Згідно з роз`ясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеними у п. 29 постанови від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, до позовної заяви позивачем додано довідку № 91 від 21 липня 2020 року, згідно якої розмір заробітної плати ОСОБА_1 , яка обіймає посаду продавця непродовольчих товарів у товаристві з обмеженою відповідальністю «АртДон», за період з 01 січня 2019 року по 31 грудня 2019 складає 38 116,44 гривень, тобто 5% від зазначеної суми дорівнює 2324,17 гривень, що є більшим, аніж встановлений розмір судового збору за подання позовної заяви про розірвання шлюбу (840,80 гривень).

Таким чином, суддя приходить до висновку, що позивачем не подані докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, з огляду на що заява ОСОБА_1 про відстрочення позивачу сплати судового збору до ухвалення судового рішення задоволенню не підлягає.

Згідно статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2020 року становить 2102 гривні.

Таким чином, ОСОБА_1 пропонується сплатити судовий збір за позову вимогу про розірвання шлюбу за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 840,80 гривень, або надати достатні докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Судовий збір підлягає сплаті за наступними реквізитами: Отримувач коштів: Бахмутська міська отг22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37868870, Банк отримувача: Казначейство України(ел.адм.податків), Код банку отримувача (МФО): 899998, Рахунок отримувача: UA0005584, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Артемівський міськрайонний суд Донецької області (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням наведеного, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків (сплати суми судового збору і надання документів, що підтверджують таку сплату,або надання достатніх доказів на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі).

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Конопленко