Справа № 192/185/20
Провадження № 2/192/1067/20
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

10 лютого 2020 року суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Щербина Н.О., ознайомившись в смт Солоне Солонянського району Дніпропетровської області з позовною заявою ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Сурсько-Михайлівської сільської ради, третя особа Солонянська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

06 лютого 2020 року позивач звернувся до суду з позовом про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ознайомившись з позовом, суддею було встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ч. 4 ст. 175, ч. 1 ст. 176, ч. 3,4 ст. 177 ЦПК України.

Так, ч. 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте до позовної заяви не додано докази сплати судового збору, а заявлено клопотання про відстрочення його сплати до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Представником позивача Заворотинською ОСОБА_3 до позовної заяви, в якій міститься клопотання про відстрочення сплати судового збору, не надано будь-яких доказів майнового стану позивача, які б суд міг врахувати під час вирішення питання про відстрочення сплати судового збору. Крім того, таке клопотання взагалі не мотивовано та не обґрунтоване.

Тому підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору відсутні.

Також, позов поданий про визнання права власності в порядку спадкування на нерухоме майно: житловий будинок, розташований по АДРЕСА_1 та на земельну ділянку площею 0,4242 га, розташовану в с. Ленінське Сурсько-Михайлівскої сільської ради Дніпропетровської області.

Згідно ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно вартістю майна.

В позовній заяві зазначено ціну позову в розмірі 68 203 гривні 00 копійок, проте доказів вартості спірного майна саме на таку суму суду не надано.

Тому позивачу необхідно зазначити ціну позову відповідно до вимог ст. 176 ЦПК України та сплатити відповідний розмір судового збору.

Крім того, позовна заява від імені позивача ОСОБА_1 підписана та подана представником ОСОБА_4 .

Згідно ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Статтею 274 ЦПК України визначено, що справи щодо спадкування не можуть бути розглянуті в порядку прощеного позовного провадження. Тому, відповідно до ч. 1 ст. 60 цього Кодексу представником у суді по даній категорії спорів може бути адвокат або законний представник.

Частиною 4 ст. 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Суддею встановленою що позовна заява від імені позивача підписана представником ОСОБА_4 .

На підтвердження своїх повноважень представник долучила до позову копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю та нотаріально посвідчену довіреність від 31 січня 2020 року, якою на представництво інтересів ОСОБА_1 уповноважено ОСОБА_4 , а не адвоката Заворотинську А. С.

Згідно вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Проте позов не містити посилання позивача на існування перешкод в оформленні спадкових справ шляхом подання до нотаріальної контори відповідної заяви. В той же час Солонянська державна нотаріальна контора залучена до участю у справі в якості третьої особи. Однак позивач не зазначає підстави такого залучення до розгляду справи Солонянської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області.

З урахуванням того, що позовна заява не відповідає ст. ст. 175, 176, 177 ЦПК України, тому є підстави для залишення її без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 185,260 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити з задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Сурсько-Михайлівської сільської ради, третя особа Солонянська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений строк, позовна заява буде визнана неподаною та повернена, а також те, що виконання ухвали вчинюється шляхом подання позовної заяви в новій редакції з копіями для всіх учасників справи та шляхом надання доказів сплати судового збору.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення розміру судових витрат.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, ухвала набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

В іншій частині ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складений 10 лютого 2020 року.

Суддя Н. О. Щербина