Справа №:755/1383/20
Провадження №: 2/755/1565/20
УХВАЛА

про відкриття провадження

"06" лютого 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ), третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бублик Тетяна Володимирівна (місцезнаходження: АДРЕСА_3 ) про визнання заповіту недійсним,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва звернулась ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить визнати недійсним заповіт ОСОБА_3 від 13 квітня 2018 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бублик Тетяна Володимирівною.

Вимоги позиву обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Отримавши свідоцтво про смерть, позивач звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та дізналась, що її батько склав заповіт, якім заповів квартиру сусідці ОСОБА_2 , заповіт був посвідчений 13 квітня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бублик Т.В. Позивач вважає вказаний заповіт недійсним з наступних підстав: складання заповіту особою, яка не мала на це права, тобто недієздатною особою; складання заповіту з порушенням вимог щодо його оформлення та посвідчення; при складанні заповіту волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі. Позивач зазначила, що перед смертю її батько зловживав спиртними напоями, роздав багато транспортних засобів в оренду і віддавав по довіреності за невеликі гроші, багато позичав, про що писав розписки. Від друзів батька позивач дізналась, що останній не впізнавав їх, не міг пригадати хто вони, що дає підстави позивачу вважати, що її батько через хворобу та зловживання алкогольними напоями міг сприймати дійсність та не міг керувати своїми діями. Крім того, зазначила що ОСОБА_3 часто губив паспорт, який через деякий час знаходив. У кого перебував паспорт та хто ним користувався позивачу не відомо. В позові зазначається, що напис в оспорюваному заповіті може бути здійснено не заповідачем, а іншою особою. Також позивач вважає, що нотаріально посвідчений заповіт, що оспорюється позивачем, складений особою, яка через власний психічний та емоційний стан не усвідомлювала своїх дій. У зв`язку з тим, що заповіт від 13 квітня 2018 року порушує права позивача, як спадкоємця, остання звернулась до суду з даним позовом.

29 січня 2020 року вказану позовну заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 30 січня 2020 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків не більше ніж десять днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Копію даної ухвали представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Федаш М.М. отримав 03 лютого 2020 року, що підтверджується розпискою в довідковому листі справи.

05 лютого 2020 року представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Федашем М.М. зі супровідним листом подано до суду позовну заяву в новій редакції (правове та фактичне обґрунтування якої є тотожним з первісною редакцією позову), підписану позивачем у новій редакції з її копіями для направлення відповідачу та третій особі.

Вивчивши зміст позовної заяви в новій редакції та додатки долучені до неї, не зважаючи на суперечливість підстав позову, наведених в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, та виходячи з положень ст.ст.12, 13 ЦПК України, згідно яких суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд та кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій, приходжу до висновку, що позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, суд враховує положення п.2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, які містять імперативну норму про не можливість розгляду в порядку спрощеного позовного провадження справ щодо спадкування.

Беручи до уваги положення частин 1-4 ст. 274 ЦПК України, врахувавши предмет та підстави позову, суд вважає, що справа підлягає розгляду в загальному порядку з призначенням підготовчого засідання.

Також в позовній заяві міститься клопотання про витребування доказів, а саме: «у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бублик Т.В. спадкову справу за заповітом ОСОБА_3 від 13 квітня 2018 року».

Відповідно до ч. 1ст. 84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подавати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно ч. 3 ст. 84 ЦПК України у разі задоволення клопотання суд своє ухвалою витребовує відповідні докази.

Згідно вимог ч. 3 ст. 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про витребування доказів. В ухвалі про відкриття провадження у справі зазначається, зокрема, результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику сторін.

Вивчивши клопотання про витребування доказів суд приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню, оскільки відомості які містяться в спадковій справі, заведеній щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 мають значення для встановлення обставин справи, повного та всебічного її розгляду.

Відповідно до частин 7-10 ст. 84 ЦПК кодексу України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

На підставі викладеного, керуючись статями 19, 76-81, 84, 128, 175,177,187,189-191, 193, 259-261,274, 352-355 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бублик Тетяна Володимирівна, про визнання заповіту недійсним.

Розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 26 лютого 2020 року на 14 годину 00 хвилин, яке відбудеться в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Сергієнка, 3,

каб. 43).

В судове засідання викликати учасників справи.

Роз`яснити відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо позову або відзиву, в яких викласти свої аргументи і міркування та відповідні докази на підтримку або заперечення проти позову, - до закінчення підготовчого провадження. До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - шостою ст. 178 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бублик Тетяни Володимирівни ( АДРЕСА_3 ) завірену належним чином копію спадкової справи щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Зазначені докази мають бути подані до Дніпровського районного суду м.Києва (02105, м.Київ, вул. І.Сергієнка, 3) протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Відповідачу та третій особі направити копію позовної заяви з додатками.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду у зв`язку з порушенням правил підсудності протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5 п.п.15 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: