печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2020 року суддя Печерського районного суду м. Києва Підпалий В.В., розглянувши матеріали заяви Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги, -

ВСТАНОВИВ:

У березні 2018 року ПАТ «Київенерго» звернулося до Печерського районного суду м. Києва з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 04.06.2018 року заяву залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків.

19 липня 2018 року на адресу заявника направлено завірену належним чином ухвалу суду від 04.06.2018 року.

В подальшому судом неодноразово вживалися заходи з повторного направлення заявнику копії ухвали суду від 04.06.2018 року

Станом дату та час вирішення даного питання заяви про усунення недоліків заяви на адресу суду не надходило.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 4 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно ч. 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Частиною 4 статті 130 ЦПК України визначено, що у разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 127 ЦПК України, часом вручення повістки вважається день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Так, до повноваження суду не віднесено встановлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками "за закінченням терміну зберігання", "адресат вибув", "адресат відсутній" і т.п., з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового процесу, яка є його ініціатором, зобов`язана з розумним інтересом цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов`язки.

Разом з тим, зважаючи на те, що заявник за сплином тривалого проміжку часу не цікавився рухом своєї справи та не реалізував своїх процесуальних обов`язків належним чином, у встановлений судом строк недоліки, зазначені в ухвалі від 04.06.2018 року, не усунув, заява про видачу судового наказу має бути визнана неподаною і повернута заявнику.

Зокрема, слід зазначити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175-177, 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги, - вважати неподаною та повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів до Київського апеляційного суду.

Суддя В.В. Підпалий