Провадження №2/932/1427/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

«25» червня 2020 року м.Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого-судді: Сліщенка Ю.Г.

за участю секретаря: Тимощук К.А.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на дитину, -

В С Т А Н О В И В:

До Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська 25.10.2019 надійшла вищезазначена позовна заява в якій позивач просить суд: розірвати шлюб укладений між нею та відповідачем; стягнути з відповідача аліменти на утримання дитини у розмірі 2118,00 грн. але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягувати від дня пред`явлення позову до досягнення дитиною повноліття; стягнути з відповідача додаткові витрати на розвиток дитини щомісячно суму у розмірі 570,00 грн.; вирішити питання розподілу судових витрат.

В обґрунтування заявлених позовних вимог, позивач зазначила, що 18 серпня 2007 року між нею та відповідачем було укладено шлюб, який зареєстровано у Бабушкінському відділі реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис №699. Від шлюбу сторони мають сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Оскільки спільне життя з відповідачем не склалося, що знайшло своє відображення у втраті почуття взаємної любові та поваги один до одного, просила суд шлюб між нею та ОСОБА_4 розірвати. Також зазначила, що між нею та відповідачем відсутній спір щодо поділу майна подружжя та щодо місця проживання сина, який після розірвання шлюбу залишиться проживати разом з нею. Крім того, враховуючи відсутність зі сторони відповідача достатнього матеріального забезпечення дитини, просила суд стягнути з нього аліменти та додаткові витрати.

Позивач в судове засідання не з`явилася, про явку в судове засідання була повідомлена належним чином, надала суду заяву, у якій заявлені позовні вимоги підтримала у повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про явку в судове засідання був повідомлений належним чином, надав суду заяву, у якій заявлені позовні вимоги визнав у повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, відповідно до свідоцтва про шлюб Серії НОМЕР_1 , 18 серпня 2007 року у Бабушкінському відділі реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції Дніпропетровської області, зареєстровано шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцем м.Дніпропетровська, громадянином України та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженкою м.Дніпропетровська, громадянкою України, актовий запис №699.

Після реєстрації шлюбу, прізвище подружжя - « ОСОБА_1 ».

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 народився ОСОБА_3 , батьками якого записані - ОСОБА_2 , ОСОБА_1 .

Згідно з копією договору №1/1 про надання послуг з організації міського табору (договір приєднання) від 02.09.2019 укладеного між ФОП ОСОБА_7 та ОСОБА_1 , вартість послуг з організації відпочинку та проходження курсів з робототехніки та програмування становить 1 140,00 грн. на місяць.

Відповідно до ст.ст.15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Положенням ст.24 СК України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Відповідно до ч.3 ст.105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України).

Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

Тобто, з аналізу вказаних матеріально правових норм можна дійти висновку, що розірвання шлюбу за рішенням суду можливе у разі звернення одного з подружжя з такою вимогою та з зазначенням об`єктивних причин, які унеможливлюють подальше існування шлюбу.

Як роз`яснено у п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.2007 року "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя", суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу, про що записано в статті 16 Конвенції "Про дискримінацію жінок" в ч. 1 підпункту "с", "однакові права і обов`язки під час шлюбу і після його розірвання". Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово "сімейний" засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово "союз" підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.

Оскільки жоден з подружжя за час знаходження справи у суді не висловив бажання щодо примирення, приймаючи до уваги договірну природу шлюбу та принцип добровільності, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам, тому шлюб слід розірвати.

Крім того з матеріалів справи вбачається, що на час ухвалення даного рішення між сторонами відсутній спір щодо поділу майна подружжя та визначення місця проживання дитини.

Відповідно до вимог ч.8 ст.294 ЦПК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.

Оскільки позивач не виявила бажання змінити прізвище, суд залишає їй шлюбне прізвище.

Щодо вимог про стягнення аліментів та додаткових витрат, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно зі ст.180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до ч.1 ст.183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватись як аліменти на дитину, визначається судом.

Частиною 1 статті 182 СК України передбачено, що при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.

Згідно з ч.2 ст.182 СК України, розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Частиною 3 статті 181 СК України передбачено, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.

Відповідно до ст.185 СК України, той з батьків, з кого присуджено стягнення аліментів на дитину, а також той з батьків, до кого вимога про стягнення аліментів не була подана, зобов`язані брати участь у додаткових витратах на дитину, що викликані особливими обставинами (розвитком здібностей дитини, її хворобою, каліцтвом тощо). Додаткові витрати на дитину можуть фінансуватися наперед або покриватися після їх фактичного понесення разово, періодично або постійно.

Виходячи з того, що ОСОБА_3 після розірвання шлюбу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 залишиться проживати разом з позивачем та враховуючи позицію відповідача щодо визнання позову, заявлені позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

На підставі ст.ст. 110- 112, 181, 182, 185, 192 СК України, керуючись ст.ст. 12, 81, 133, 141, 258, 259, 263-268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на дитину - задовольнити.

Розірвати шлюб, зареєстрований 18 серпня 2007 року Бабушкінським відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції Дніпропетровської області та укладений між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцем м.Дніпропетровська, громадянином України та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженкою м.Дніпропетровська, громадянкою України, актовий запис №699.

Залишити позивачу шлюбне прізвище « ОСОБА_1 ».

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, уродженця м.Дніпропетровська, (адреса проживання: АДРЕСА_1 ), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженки м.Дніпропетровська, громадянки України, іпн: НОМЕР_3 (адреса проживання: АДРЕСА_2 ), аліменти на утримання:

-ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 2118,00 грн., але не менше 50% від прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, з подальшою індексацією відповідно до закону, починаючи з 25 жовтня 2019 року і до досягнення дитиною повноліття.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, уродженця м.Дніпропетровська, (адреса проживання: АДРЕСА_1 ), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженки м.Дніпропетровська, громадянки України, іпн: НОМЕР_3 (адреса проживання: АДРЕСА_2 ) додаткові витрати на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , починаючи з 25 жовтня 2019 року і до досягнення дитиною повноліття.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, уродженця м.Дніпропетровська, (адреса проживання: АДРЕСА_1 ), на користь держави судовий збір в розмірі 768, 40 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, уродженця м.Дніпропетровська, (адреса проживання: АДРЕСА_1 ), на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженки м.Дніпропетровська, громадянки України, іпн: НОМЕР_3 (адреса проживання: АДРЕСА_2 ), судовий збір у розмірі 768, 40 грн.

Рішення суду в частині стягнення аліментів на утримання дітей допустити до негайного виконання.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Пунктом 15.5 Перехідних положень ЦПК України передбачено, що апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя: Ю.Г.Сліщенко