Справа № 640/5747/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" жовтня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Губської Я.В.

при секретарі Мордухович К.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності за набувальною давністю,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду з 25.04.2018 року на розгляді перебуває дана цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності за набувальною давністю.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу справ між суддями Київського районного суду м.Харкова від 13.04.2020, вказана справа розподілена в провадження судді Губської Я.В.

В судові засідання призначені на 15.04.2020, 01.06.2020, 21.07.2020, 10.09.2020, 20.10.2020 позивач, представник позивача не з`являлися, клопотань про розгляд справи за їх відсутності не подавали, про дату, час та місце розгляду справи судом повідомлялися належним чином, відповідно до ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Згідно вимог ст.43 ЦПК України позивач та відповідач зобов`язані добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, що відповідно до принципу юридичної визначеності є складовою частиною конституційного принципу верховенства права.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Ефективність судового захисту залежить не тільки від досконалості процедури розгляду судами справ, а й від поведінки осіб, які беруть участь у справі, сумлінного здійснення ними своїх процесуальних прав і обов`язків.

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України неприпустимість зловживання процесуальними правами визнана однією з засад (принципів) цивільного судочинства. Роль суду у реалізації принципу змагальності сторін полягає, зокрема, у запобіганні зловживанню учасниками судового процесу їх правами.

Добросовісне здійснення цивільних процесуальних прав потребує від осіб, котрі беруть участь у справі, такої реалізації прав, яка відповідала б їхньому призначенню та здійснювалась у спосіб, визначений цивільним процесуальним законом, не завдавала б шкоди правам інших учасників цивільного процесу.

Критеріями добросовісної поведінки учасників процесуальних правовідносин є здійснення прав і обов`язків у відповідності до норм процесуального законодавства; усвідомлення сутності процесуальних правовідносин як відносин, що виникли з метою здійснення правосуддя у цивільній справі; в) відмова від реалізації своїх процесуальних прав та обов`язків з метою зловживання ними.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Завдання правильного і своєчасного розгляду і вирішення цивільної справи ставиться перед органом судової влади, а не перед сторонами процесу проте жодною мірою не виправдовує поведінку осіб, що беруть участь у справі, направлене на те, що умисне зловживанням правами перешкоджає досягненню органом судової влади вказаних завдань.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до позиції Європейського Суду з прав людини, яка висловлена в рішенні «Каракуця проти України» щодо того, що сторона по справі не виявила належної зацікавленості у розгляді справи протягом тривалого часу, що говорить про відсутність порушень її права доступу до суду, суд приходить до висновку, що позивач втратив інтерес до розгляду даної справи в суді, про що свідчать його неявки до суду протягом тривалого часу.

На підставі викладеного та беручі до уваги строки розгляду цивільної справи в суді, що передбачені чинним законодавством та за необхідності дотримання розумного балансу між інтересами позивача та відповідача по справі, враховуючи повторну неявку позивача та його представника до суду, що розцінено судом як втрату позивачем інтересу до розгляду справи, суд вважає за необхідне залишити позов ОСОБА_1 без розгляду згідно вимог п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

Суд також роз`яснює, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що стали підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно, що передбачено вимогами ч.2 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 257, 258, 260 -261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності за набувальною давністю - залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до вимог п. 15 Перехідних положень ЦПК України (в ред. з 15.12.2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя -