Справа № 953/3562/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" жовтня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова в складі: головуючого судді Лях М.Ю., при секретарі Хомінській Т.В., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні питання щодо залишення позовної заяви без розгляду у цивільній справі за позовною заявою Фірми «Т.М.М.» - Товариство з обмеженою відповідальністю до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Харкова на розгляді перебуває цивільна справа № 953/3562/20 за позовною заявою Фірми «Т.М.М.» - Товариство з обмеженою відповідальністю до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 05.03.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду у спрощеному позовному провадженні, з повідомленням (викликом) сторін.

Представник позивача Фірма «Т.М.М.» - Товариство з обмеженою відповідальністю в судові засідання, призначені на 18.08.2020, 21.09.2020, 20.10.2020 року не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином. Представник позивача неодноразово просив перенести судове засідання у зв`язку із запровадженим карантином.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Мудраченко І.В. через канцелярію суду подав заяву про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із черговою неявкою представника позивача без поважних причин.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в підготовче судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд дослідивши матеріали справи приходить до наступного.

Згідно зі ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України установлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до вимог ч.3 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин або повторно не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

За змістом вказаних вимог процесуального закону правом на залишення заяви без розгляду суд наділений у випадку повторної неявки позивача в судове засідання за сукупності таких умов: - належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; - повторної неявки його в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль; - ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Інших умов, у тому числі й існування поважних причин неявки, процесуальний закон не передбачає, а тому право суду залишити позов без розгляду від цієї обставини не залежить.

Таким чином, саме факт неявки позивача в судове засідання повторно, за наявності вищевикладених умов у їх сукупності є підставою для залишення позову без розгляду.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України», яке суд застосовує як джерело права, згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1 ст.44 ЦПК України).

Суд також зазначає, що Верховний Суд в постанові від 22.05.2019 року по справі №310/12817/13, також дійшов висновку, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду.

Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, №11681/85, §35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Враховуючи наведене, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без розгляду, згідно п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання та повторним неповідомленням про причини неявки.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Таким чином, враховуючи, що підставою залишення позовної заяви без розгляду є повторна неявка позивача у судове засідання, сплачений позивачем при подачі позовної заяви судовий збір не повертається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 257, 260 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Фірми «Т.М.М.» - Товариство з обмеженою відповідальністю до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позову без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду із заявою з того самого питання.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає чинності після закінчення терміну на апеляційне оскарження, а у випадку її оскарження після розгляду апеляційної скарги судом апеляційної інстанції.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://court.gov.ua/.

Суддя -