печерський районний суд міста києва
Справа № 757/449/20-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2020 року суддя Печерського районного суду м. Києва Матійчук Г.О., секретар Хабеця О.О., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Аріян» про забезпечення позову до його подання,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ТОВ «Аріян» адвокат Філатова Т.М. звернулась до суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, в якій просила накласти арешт на нерухоме майно, право власності на яке у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно зареєстроване за ТОВ «Аріян», а саме: на нежиле приміщення (СТО-КАФЕ) літ. А пл. 42,9 кв.м., літ. Б пл. 30,9 кв.м., літ А пл. 125,8 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , та майно, яке зареєстровано за ОСОБА_1 , а саме: нежитлове приміщення (в літ. А): приміщення групи № 10, приміщення №№1-8 (групи приміщень № 11), приміщення № 1,2 (групи приміщень № 14) загальною площею 121,10 кв.м., що знаходяться за адресою АДРЕСА_2 , нежиле приміщення АДРЕСА_4 ; зупинити вчинення виконавчих дій приватним виконавцем Телявським А.М, що проводяться в рамках виконавчого провадження № 606744836; зобов`язати ДП «Сетам» зупинити реалізацію арештованого майна, а саме нежилого приміщення (СТО-КАФЕ) літ. А пл. 42,9 кв.м., літ. Б пл. 30,9 кв.м., літ А пл. 125,8 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , яке виставлене на аукціон 02.01.2020 року під номером лоту 392854 за заявкою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Телявського А.М. в рамках виконавчого провадження № 60027642.

Відповідно до ч.1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

З урахуванням вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Згідно ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Як визначив Пленум ВСУ в п. 4 Постанови від 22.12.2006 р. № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що є учасниками даного судового процесу. Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.08.2018 у справі № 922/4587/13.

Судом встановлено, що предметом позову може бути визнання таким, що не підлягає виконанню виконавчих написів № 697, 698 від 09.09.2019 року та № 2132 від 19.11.2019 року про стягнення з ТОВ «Аріян» на користь ОСОБА_1 невиплачених в строк грошових коштів відповідно до умов кредитного договору № СМ-SME 004/358/2007 від 18.12.2007 року.

Таким чином, вимога щодо накладення арешту на майно ОСОБА_1 (майбутнього відповідача),а саме на: нежитлове приміщ ення (в літ. А): приміщення групи № 10, приміщення №№1-8 (групи приміщень № 11), приміщення № 1,2 (групи приміщень № 14) загальною площею 121,10 кв.м., що знаходяться за адресою АДРЕСА_2 , нежиле приміщення АДРЕСА_4 не може бути задоволена, оскільки представник позивача ТОВ «Аріян» не обґрунтував, що невжиття таких заходів як арешт майна, може утруднити виконання рішення щодо скасування виконавчого напису.

Щодо вимоги про накладення арешту на майно ТОВ «Аріян» нежилого приміщення (СТО-КАФЕ) літ. А пл. 42,9 кв.м., літ. Б пл. 30,9 кв.м., літ А пл. 125,8 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 дана вимога не підлягає задоволенню оскільки майно перебуває під арештом, а відтак відсутні загрози його незаконного відчуження.

Як вбачається з доданих до заяви документів, майно, щодо якого заявник просить вжити заходів забезпечення позову вже перебувають під обтяженням, що унеможливлює відповідача реалізувати його.

Крім того, як вбачається з поданої заяви про забезпечення позову, предметом позову може стати оскарження виконавчих написів, за якими визначено стягнення суми коштів, а не майно боржника.

Щодо вимог позивача про зупинення вчинення виконавчих дій приватним виконавцем, що проводиться в рамках виконавчого провадження, суд не вбачає підстав для задоволення, оскільки дані дії можуть бути оскаржені у встановленому законом порядку.

Крім того, суд не може підміняти повноваження державного виконавця, а лише здійснює контроль за виконанням судового рішення в порядку, визначеному розділом VII ЦПК України.

В п. 15 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах" № 6 від 07 лютого 2014 року роз"яснено, що при розгляді скарги на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби суд не вправі вжити заходів забезпечення скарги (аналогічно забезпеченню позову) шляхом зупинення виконавчого провадження, зупинення дії оскаржуваного рішення тощо, оскільки зазначене не є повноваженнями суду, а є виключним повноваженням державного виконавця, яке може бути оскаржено до суду. Разом із тим, до завершення розгляду скарги при наявності для цього підстав суд може зупинити стягнення на підставі виконавчого листа (п. 4 ст. 37 Закону України «Про виконавче провадження»).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 37 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження підлягає обов`язковому зупиненню у разі зупинення судом стягнення на підставі виконавчого документа.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Щодо вимоги заявника про зупинення реалізації арештованого майна суд не вбачає підстав для її задоволення, оскільки заявником не надано належних доказів того, що майно підлягає продажу.

Крім того, як вказано в заяві про забезпечення позову електронні торги щодо арештованого майна: приміщення (СТО-КАФЕ) літ. А пл. 42,9 кв.м., літ. Б пл. 30,9 кв.м., літ А пл. 125,8 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 мали б відбутися 02.02.2020 року, тоді як заявник звернувся до суду лише 10.01.2020 року, а відтак суд позбавлений можливості вирішувати питання щодо проведених торгів в межах забезпечення позову.

Звертаючись із заявою про забезпечення позову, позивачем не наведено ґрунтовних підстав для застосування заходів забезпечення позову, не надано належних та допустимих доказів, які мали підтвердити, в той же час відсутність зазначених відомостей та обґрунтування підстав для вжиття заходів забезпечення позову, позбавляє суд можливості дійти висновку про наявність достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення позову може в майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Слід вказати, що заявник не позбавлений можливості звернутися до суду із заявою про забезпечення позову одночасно з подачею до суду відповідною позовною заявою.

Керуючись ст. ст. 149-150, 153, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Аріян» про забезпечення позову до його подання- відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Г.О. Матійчук