КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

27 липня 2020 року суддя Київського апеляційного суду Оніщук М.І., перевіривши відповідність вимогам ст. ст. 352-356 ЦПК України апеляційної скарги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , поданої від їх імені та в їх інтересах адвокатом Влащенко Олегом Анатолійовичем, який діє на підставі договору, на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 20 травня 2020 року у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про видачу обмежувального припису,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 20.05.2020 заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 повернуто заявникам.

Не погоджуючись з ухвалою суду, 16.07.2020 ОСОБА_1 , ОСОБА_2 через свого представника оскаржили її в апеляційному порядку.

Разом з тим, під час вивчення матеріалів вказаної апеляційної скарги було встановлено, що вони не відповідають вимогам ст. 356 ЦПК України.

Так, вимогами п. 1 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися.

Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до п.п. 11 п. 16-1 Перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Конституції України», з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України» представництво відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 та ст. 131-2 Конституції України у судах апеляційної інстанції з 01 січня 2018 року здійснюється виключно прокурором або адвокатом.

Положення ч. 4 ст. 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Як вбачається з матеріалів справи адвокатом Влащенко О.А. не надано суду належного документу, що підтверджують повноваження адвоката як представника, а саме, ордеру на надання правової допомоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 у Київському апеляційному суді чи довіреності.

Отже, адвокату Влащенко О.А. необхідно надати документ, який посвідчує його повноваження на надання правової допомоги в Київському апеляційному суді.

Крім того, вимогами п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з прохальної частини апеляційної скарги, адвокат Влащенко О.А. просить суд апеляційної інстанції відстрочити йому сплату судового збору за подання апеляційної скарги до ухвалення рішення по справі.

Відповідно до положень ч.ч. 1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

- розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або:

- позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або:

- предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Також, частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмірі судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Однак, будь-яких доказів, які б підтвердили неможливість апелянтів сплатити судовий збір (довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківських документів про відсутність на рахунку коштів, довідки податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), до матеріалів апеляційної скарги не додано.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про відсутність наразі підстав для задоволення клопотання апелянта про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

В свою чергу, згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

При цьому, згідно п.п. 9 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подачу апеляційної скарги фізичною особою на ухвалу суду складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, апелянту необхідно сплатити судовий збір у розмірі 420,40 грн. за наступними реквізитами: отримувач коштів: УК Солом. р-ні/Соломян. р-н, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38050812, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA080026010, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Разом з тим, відповідно до п.8. ч.2 ст.356 ЦПК України в апеляційній скарзі має бути зазначена дата отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, застосовуються положення ст.185 ЦПК України.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способом і строком їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , поданої від їх імені та в їх інтересах адвокатом Влащенко Олегом Анатолійовичем, який діє на підставі договору про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по справі - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , поданої від їх імені та в їх інтересах адвокатом Влащенко Олегом Анатолійовичем, який діє на підставі договору, на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 20 травня 2020 року у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про видачу обмежувального припису - залишити без руху.

Роз`яснити заявнику право в десятиденний строк, з дня отримання копії даної ухвали, усунути виявлені недоліки та надати до суду апеляційної інстанції документ, що посвідчує повноваження адвоката Влащенко О.А., як представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в Київському апеляційному суді, докази сплати судового збору у встановленому законом розмірі за належними реквізитами.

Роз`яснити скаржнику, що у разі не усунення недоліків апеляційної скарги скарга визнається неподаною та повертається скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач М.І. Оніщук