Провадження №: 2/755/5033/20
УХВАЛА

про відкриття провадження

"05" жовтня 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 , (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_3 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) про визнання заповіту недійсним,-

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва звернулась позивач ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним.

Згідно заявлених вимог позивач просить суд визнати недійсним заповіт, укладений від імені ОСОБА_4 та посвідчений 06 березня 2015 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогачем Вадимом Вікторовичем, зареєстрований в реєстрі за №500.

Вимоги позиву обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся позивача ОСОБА_4 , якій на праві власності нележала Ѕ частини квартири АДРЕСА_3 . 17 березня 2020 року позивач звернулась до Першої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом та

30 липня 2020 року отримала відмову в прийнятті спадщини в порядку спадкування за законом, оскільки померла ОСОБА_4 залишила заповіт на все майно на відповідачів, які не є родичами, сусідами чи знайомими померлої, жодної участі у житті померлої не приймали, жодної допомоги не надавали. 10 лютого 2005 року батько позивача ОСОБА_5 подарував належну йому Ѕ частину спірної квартири ОСОБА_4 . В 2010 році він помер. 24 червня

2011 року бабуся позивача подарувала Ѕ частину спірної квартири сусідці ОСОБА_6 та 24 червня 2011 року на іншу Ѕ частину квартири уклала з ОСОБА_6 договір довічного утримання. Рішенням Дніпровського районного суду м.Києва від 07 лютого 2014 року по справі №755/27413/13-ц було розірвано договір довічного утримання від 24 червня 2011 року. Позивач вважає, що заповіт ОСОБА_4 від 06 березня 2015 року має бути визнаний недійсним, у зв`язку з тим, що волевиявлення заповідача не було вільним та не відповідало її волі. Так, померла протягом більше ніж п`ять разів розпоряджалась своєю квартирою, постійно змінюючи свою волю, шляхом укладання різних договорів та заповітів. У момент складання останнього заповіту від 06 березня 2015 року померла вже не усвідомлювала значення своїх дій та не могла керувати ними, про що також свідчить поведінка спадкодавця з 2016 року.

Вказану позовну заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 04 вересня 2020 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків не більше ніж десять днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

18 вересня 2020 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Прохода Ю.В. подав суду заву про усунення недоліків позовної заяви, до якої долучено квитанцію.

В зв`язку з перебуванням судді Гаврилової О.В. з 07 вересня 2020 року по 04 жовтня

2020 року в щорічній основній відпустці, заяву представника позивача передано судді 05 жовтня 2020 року.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатки долучені до неї, беручи до уваги, що позивачем виконані вимоги суду, викладені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, приходжу до висновку, що позивачем виконані вимоги суду, викладені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, суд враховує положення п.2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, які містять імперативну норму про не можливість розгляду в порядку спрощеного позовного провадження справи у спорах щодо спадкування.

Беручи до уваги положення частин 1-4 ст. 274 ЦПК України, врахувавши предмет та підстави позову, суд вважає, що справа підлягає розгляду в загальному порядку з призначенням підготовчого засідання.

Також в матеріалах позовної заяви міститься клопотання про витребування доказів, а саме з Першої київської державної нотаріальної контори копії матеріалів спадкової справи №327/2020.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подавати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно ч. 3 ст. 84 ЦПК України у разі задоволення клопотання суд своє ухвалою витребовує відповідні докази.

Згідно вимог ч. 3 ст. 177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про витребування доказів. В ухвалі про відкриття провадження у справі зазначається, зокрема, результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику сторін.

Вивчивши клопотання про витребування доказів суд приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню, оскільки відомості які містяться в спадковій справі мають значення для встановлення обставин справи, повного та всебічного її розгляду.

Відповідно до частин 7-10 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

На підставі викладеного, керуючись статями 19, 76-81, 84, 128, 175,177,187,189-191, 193, 259-261,274, 352-355 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання заповіту недійсним.

Розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 11 листопада 2020 року на 12 годину 00 хвилин, яке відбудеться у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (м. Київ, вул. Сергієнка, 3,

каб. 43).

В судове засідання викликати учасників справи.

Роз`яснити відповідачам право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідачі зобов`язані надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідачі мають право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачами у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Відповідачам направити копію позовної заяви з додатками.

Витребувати з Першої київської державної нотаріальної контори (01135, м.Київ, проспект Перемоги, 11) завірену належним чином копію спадкової справи №327/2020 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

Зазначені докази мають бути подані до Дніпровського районного суду м.Києва (02105, м.Київ, вул. І.Сергієнка, 3) протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається (ч. 2 ст. 352 ЦПК України).

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України).

Суддя