Справа № 2-754/11
П О С Т А Н О В А

Іменем України

23 липня 2020 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

судді-доповідача - Кожух О.А.,

суддів - Джуги С.Д., Куштана Б.П.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 18 травня 2020 року, постановлену суддею Деметрадзе Т.Р., про повернення заяви ОСОБА_1 про видачу дублікату виконавчого листа у справі № 2-754/11 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася в суд із заявою про видачу дублікату виконавчого листа та поновлення строку на його пред`явлення у справі №2п-754/11-ц від 14.06.2011 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування шкоди.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 18.05.2020 позовну заяву повернуто позивачу на підставі п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, заявник оскаржила її в апеляційному порядку. Вважає, що така прийнята з порушенням норм процесуального права та підлягає скасуванню, покликаючись на те, що наказом ДСА України від 22.12.2018 №628 запроваджено тестову експлуатацію підсистеми «Електронний суд» у всіх місцевих та апеляційних судах України, під час якої усі місцеві та апеляційні суди у ході тестового режиму експлуатації підсистеми зобов`язано дотримуватись вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 у відповідній редакції. Таким чином, з 22.12.2018 отримані всіма місцевими та апеляційними судами заяви та інші процесуальні документи через підсистему «Електронний суд» мають реєструватися та розглядатися в установленому порядку. Враховуючи наведене, вважає, що підстави для повернення позовної заяви відсутні. Просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зокрема, про повернення заяви позивачеві (п. 6 ч.1 ст.353 цього Кодексу), розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно з ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи викладене, розгляд даної справи здійснюється в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання.

Заслухавши суддю-доповідача, вивчивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала - скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції з таких підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 13.05.2020 ОСОБА_1 звернулася в суд із заявою про видачу дублікату виконавчого листа та поновлення строку на його пред`явлення у справі №2п-754/11-ц від 14.06.2011 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування шкоди.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 18.05.2020 позовну заяву повернуто позивачу на підставі п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України.

Постановляючи ухвалу про повернення заяви, суд першої інстанції виходив з того, що вказана заява подана в електронній формі до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, таку заяву слід вважати поданою з порушенням вимог п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України, що є підставою для повернення заяви і доданих до неї документів.

Колегія суддів вважає такий висновок суду першої інстанції помилковим, виходячи з наступного.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Ч.5, 6 ст.43 ЦПК України передбачено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Державна судова адміністрація України відповідно до рішення Вищої ради правосуддя відкликала оголошення, опубліковане в газеті «Голос України» 01.12.2018 за №229, щодо створення та забезпечення функціонування ЄСІТС, тобто така з 01.03.2019 не розпочала свою роботу.

Водночас, Положення про автоматизовану систему документообігу суду передбачає можливість до початку функціонування ЄСІТС використання судами в тестовому режимі окремих інструментів електронного правосуддя, серед яких і модуль «Електронний суд».

Пунктом 2.3 рішення Ради суддів України від 12.04.2018 №16 визначено, що окремі норми Положення про АСДС, які в тому числі стосуються використання Електронного суду, набирають чинності та можуть використовуватися у тестовому режимі виключно для судів та органів системи правосуддя, визначених пілотними згідно з відповідним наказом ДСА України.

Відповідний перелік пілотних судів визначений наказом ДСА України від 22.12.2018 №628, згідно з яким тестовий режим функціонування Електронного суду запроваджено у всіх місцевих та апеляційних судах, а отже, і в Ужгородського міськрайонному суду.

Отже, надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, з 22.12.2018 отримані всіма місцевими та апеляційними судами заяви та інші процесуальні документи через підсистему «Електронний суд» мають реєструватися та розглядатися в установленому порядку.

Колегія суддів звертає увагу на те, що відсутність факту початку повноцінного функціонування ЄСІТС не може бути перешкодою для роботи її підсистеми «Електронний суд» та відповідно, права особи на подання процесуальних документів через цю підсистему в електронній формі.

Підсистема «Електронний суд» доступна на офіційному веб-сайті Ужгородського міськрайонного суду та дозволяє особі, зареєстрованій у ній, формувати відповідні документи, чим ОСОБА_1 і скористалась.

З матеріалів справи вбачається, що у заяві про видачу дубліката виконавчого листа зазначено, що документ сформований у системі «Електронний суд» 10.05.2020, у графі « ОСОБА_4 » зазначено прізвище, ім`я, по батькові позивача ОСОБА_1 .

З огляду на те, що подання документу через систему «Електронний суд» без використання власного електронного цифрового підпису неможливо, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, що заява ОСОБА_1 не містить належного підпису особи, яка її подає.

Колегія суддів також звертає увагу на прецеденту практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої процесуальні правила призначені для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності, а також, що учасники судового провадження повинні мати право розраховувати на те, що ці правила застосовуватимуться. Цей принцип застосовується до усіх - не лише до сторін провадження, але й до національних судів (рішення у справах «Каньєте де Хоньї проти Іспанії», «Гору проти Греції», «Михолапа проти Латвії»).

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що особа, яка має намір звернутися до суду, вправі очікувати на можливість подання заяви через підсистему «Електронний суд», яка функціонує та дозволяє учасникам справи подавати документи до суду в електронному виді.

Суд першої інстанції, ухвалюючи оскаржуване судове рішення, яке перешкоджає подальшому провадженню у справі, вказаного не врахував і передчасно повернув заяву ОСОБА_1 .

Таким чином, оскаржувана ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст 379 ЦПК України, із направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. 368, ч. 2 ст. 369, п. 6 ч. 1 ст. 374, п. 4 ч. 1 ст. 379, 381, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 18 травня 2020 року про повернення заяви ОСОБА_1 - скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення складено та підписано суддями 23 липня 2020 року.

Суддя-доповідач:

Судді: