Провадження № 2/761/2624/2020
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Фролової І.В.,

секретаря судового засідання - Волок А.О.,

за участю :

позивача - ОСОБА_1 ,

представника третьої особи - Грицаєнка В. В. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи - Дніпровська районна у м. Києві державна адміністрація - орган опіки та піклування, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Грицаєнко Юлія Василівна про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

В жовтні 2019 року ОСОБА_1 , ОСОБА_4 - законний представник ОСОБА_5 , ОСОБА_6 - законний представник ОСОБА_5 звернулися до суду із позовом, у якому просили встановити факт родинних відносин між ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_8 , що народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_4 , що вони є рідними сестрами та визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , додатковий строк у два місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 .

Позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_7 , яка є двоюрідною бабою позивачів. Позивачі є спадкоємцями після померлої за законом. З метою прийняття спадщини, матір позивачів - ОСОБА_5 звернулася до приватного нотаріуса Київського нотаріального округу нотаріальної контори Грицаєнко Юлії Василівни, однак постановою від 15 травня 2019 року, винесеною ОСОБА_9 , приватним нотаріуса Київського міського нотаріального округу, їй відмовлено в отриманні свідоцтва про право на спадщину з таких підстав: "Подані документи не встанолюють факту родинних відносин між ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , оскільки документально не підтверджено, що ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , мати ОСОБА_5 , є рідними сестрами, тому що, свідоцтво про народження ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не подано, а в архівній довідці про народження записано, що в батька ОСОБА_10 та матері ОСОБА_11 зареєстрована дочка ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_8 записаний батько ОСОБА_10 , мати - ОСОБА_11 ; не підтверджено документально коли ОСОБА_12 стала ОСОБА_7 , крім цього ОСОБА_5 пропущений строк для прийняття спадщини. 15 травня 2019 року ОСОБА_5 подано до ОСОБА_9 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу, заяву про те, що спадщину в установлені законом строки вона не прийняла, до суду за визначенням додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, відповідно до ст. 1272 Цивільного кодексу України, звертатись не буде, і претензій до того, щоб спадщина за законом (незалежно від складу спадкового майна) була видана на ім`я дітей: сина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та дочки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , не має. У зв`язку з неприйняттям спадщини ОСОБА_5 , у позивачів виникло право на спадщину.

Ухвалою суду від 24 жовтня 2019 року було відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 28 травня 2020 року провадження у справі в частині позовних вимог ОСОБА_4 - законний представник ОСОБА_5 , ОСОБА_6 - законний представник ОСОБА_5 до Київської міської ради, треті особи - Дніпровська районна у м. Києві державна адміністрація - орган опіки та піклування, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Грицаєнко Юлія Василівна про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщинищо стосуються неповнолітніх ОСОБА_4 та ОСОБА_6 - закрито

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представник третьої особи- Приватного нотаріуса Грицаєнко Ю.В. - Грицаєнко В.В. проти задоволення позову не заперечував.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлений судом належним чином.

Третя особа - Дніпровська районна у місті Києві державна адміністрація - орган опіки та піклування на адресу суду надіслала заяву про розгляд справи без її участі, при вирішенні спору покладається на розсуд суду.

Заслухавши пояснення позивача, представника третьої особи, дослідивши матеріали справи, перевіривши матеріали справи доказами, суд встановив.

Згідно п.1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

У рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт (ч.1 ст. 319 ЦПК України).

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася ОСОБА_13 , батьками якої є ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , що підтверджується копією свідоцтва про народження.

ОСОБА_13 змінила прізвище на « ОСОБА_14 » у зв`язку з одруженням, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб.

ОСОБА_7 року народився ІНФОРМАЦІЯ_9 , батьками якого є ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , що підтверджується копією архівної довідки.

Як вбачається з копії експертного висновку ім`я « ОСОБА_15 » є українським перекладом « ОСОБА_16 ».

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_6 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_7 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. (ст. 81 ЦПК України).

Отже, в силу вимог ст.ст. 2, 4, 12, 76-81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести належними та допустимими доказами ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Заявник зазначає, що встановлення факту родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_7 є рідною сестрою ОСОБА_17 ,, необхідно для оформлення документів для прийняття спадщини.

Даючи юридичну оцінку поясненням позивача, зібраним по справі доказам, які підтверджують факт того, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідною сестрою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Щодо поважності пропущеного строку для прийняття спадщини, то судом встановлено, що ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 .

ОСОБА_5 звернулася із заявою про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_10 року ОСОБА_7 , однак постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Грицаєнко Ю.В. відмовлено у відкритті спадкової справи на підставі пропущення строку, встановленого законодавством для прийняття спадщини, а також недоведенності факту родинних відносин

В подальшому, а саме 15 травня 2019 року ОСОБА_5 подано до ОСОБА_9 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу, заяву, зареєстровану в книзі обліку та реєстрації спадкових справ за №28, про те, що спадщину в установлені законом строки вона не прийняла, до суду за визначенням додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, звертатись не буде, і претензій до того, щоб спадщина за законом (незалежно від складу спадкового майна) була видана на ім`я дітей: сина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та дочки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , не має.

Позивач 15 травня 2020 року звернувся з заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Грицаєнко Ю.В., однак Постановою від 15 травня 2020 року було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії з таких підстав:«Подані документи не встанолюють факту родинних відносин між ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , оскільки документально не підтверджено, що ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , мати ОСОБА_5 , є рідними сестрами, тому що, свідоцтво про народження ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не подано, а в архівній довідці про народження записано, що в батька ОСОБА_10 та матері ОСОБА_11 зареєстрована дочка ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ОСОБА_13 ІНФОРМАЦІЯ_8 записаний батько ОСОБА_10 , мати - ОСОБА_11 ; не підтверджено документально коли ОСОБА_12 стала ОСОБА_7 , крім цього ОСОБА_1 пропущений строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України».

Як пояснив позивач у судовому засіданні, позивачем встановлений законом шестимісячний строк на прийняття спадщини після померлої двоюрідної бабки було пропущено через необхідність збирання відповідних документів на підтвердження факту родинних відносин між його рідною бабою - ОСОБА_7 та двоюрідною бабою - ОСОБА_6 , що вони є рідними сестрами.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1268, ч. 2 ст. 1269 та ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

При цьому, за ч.1, ч.2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ст. 1272 ЦК України суд, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з роз`ясненнями, які містяться у п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини щодо поважними, а тому приходить до висновку про задоволення позовних вимог та визначає позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини терміном у два місяці з моменту набрання даним рішенням суду законної сили.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 42, 43,45, 56, 59 76, 81, 83, 178-181, 187-192, 255, 256, 258-259, 260-268, 277, 294, 315-319, 353-355 ЦПК України, суддя, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи - Дніпровська районна у м. Києві державна адміністрація - орган опіки та піклування, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Грицаєнко Юлія Василівна про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини- задовольнити у повному обсязі.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідною сестрою ОСОБА_17 , що народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Визначити ОСОБА_1 двохмісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті ОСОБА_7 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до або через Шевченківський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити учасників справи:

ОСОБА_1 , місце проживання - АДРЕСА_1 , іпн. НОМЕР_2 ,

Київська міська рада, місцезнаходження - 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36,

Дніпровська районна у місті Києві державна адміністрація - орган опіки та піклування, місцезнаходження - 02094, м. Київ, бульв. Праці, буд. 1/1.

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Грицаєнко Юлія Василівна, місцезнаходження - АДРЕСА_2

Суддя