Справа № 439/1347/19 Головуючий у 1 інстанції: Бунда А.О.
Провадження № 22-ц/811/1024/20 Доповідач в 2-й інстанції: Ванівський О. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2020 року м. Львів

Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого: Ванівського О.М.,

суддів: Мельничук О.Я., Цяцяк Р.П.,

секретаря: Матяш С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові в залі суду цивільну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» на ухвалу Бродівського районного суду Львівської області від 24 лютого 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного реєстратора Ревакович Ірини Ігорівни, Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні інціативи» про визнання незаконним та скасування рішень Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстрація майна та бізнесу» Ревакович І.І. та записів про право власності,

в с т а н о в и в:

20 лютого 2020 року ТзОВ «Кредитні ініціативи» звернулось в суд з клопотанням про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного реєстратора Ревакович Ірини Ігорівни, Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні інціативи» про визнання незаконним та скасування рішень Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстрація майна та бізнесу» Ревакович І.І. та записів про право власності.

Дане клопотання мотивоване тим, що власник нерухомого майна має право отримувати вигоду від його здачі в оренду і позбавлення його такої можливості є непрямими збитками (упущеною вигодою). 02.08.2019 року між ТзОВ «Кредитні інціативи» та ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ДАТА МАЙНІНГ ГРУП" укладено договір оренди. Згідно із цим Договором Орендодавець AT Укрсоцбанк" з дня підписання договору передає, а Орендар, приймає у строкове платне користування нерухоме майно, а саме: магазин роздрібної і гуртової торгівлі з складськими приміщеннями, заг. пл. 366,7 к.в.м. за адресою: АДРЕСА_1 , для використання на умовах, визначених у даному Договорі. Розмір місячної орендної плати складає: 12000,00 грн. Згідно п. 2.3. Договору оренди нерухоме майно передається в оренду Орендареві на строк до 31.12.2025 року включно. Проте, у зв`язку із накладенням арешту на нерухоме майно та забороною, власник фактично позбавлений можливості розпоряджатися ним (передати майно орендарю за актом приймання-передачі),а відтак упущена вигода, з урахуванням середнього строку розгляду цивільних справ в судах, складає 144 000,00 грн. Просить забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову шляхом внесення на депозитний рахунок Бродівського районного суду Львівської області грошових коштів в розмірі 144 000,00 грн.

Ухвалою Бродівського районного суду Львівської області від 24 лютого 2020 року в задоволенні клопотання ТзОВ «Кредитні ініціативи» про зустрічне забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного реєстратора Ревакович Ірини Ігорівни, Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні інціативи» про визнання незаконним та скасування рішень Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстрація майна та бізнесу» Ревакович І.І. та записів про право власності відмовлено.

Ухвалу суду оскаржило ТзОВ «Кредитні ініціативи».

В своїй апеляційній скарзі покликається на те, що ухвала суду є незаконною та необґрунтованою, постановлено з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Зазначає, що відповідно до вимог п.2 ч. 3 ст. 154 ЦПК України, суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Вказує, що власник майна має право отримувати вигоду від здачі в оренду і позбавлення такої можливості є непрямими збитками (упущеною вигодою) в розумінні ст.. 22 ЦК України, проте у зв`язку із накладенням арешту на нерухоме майно та забороною, фактично позбавлений можливості розпоряджатись ним, а відтак упущена вигода з урахуванням середнього строку розгляду цивільних справ в судах складає 144 000грн.

Враховуючи наведене просить ухвалу суду скасувати та постановити нове судове рішення, яким задоволити клопотання про зустрічне забезпечення позову в повному обсязі.

залишити без змін а апеляційну скаргу без задоволення.

Сторони в судове засідання не з`явилися, хоча про час та дату розгляду справи були повідомлені належним чином.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дана справа перебуває в провадженні суду апеляційної інстанції з квітня 2020 року і у всіх учасників справи було достатньо часу для наведення своїх доводів у поданому до суду позові, запереченні на позов, письмових поясненнях, апеляційній скарзі та відзиві на скаргу тощо.

За вищенаведених обставин колегія суддів вважає можливим здійснити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін на підставі наявних у справі даних та доказів.

Згідно з ч. 4,5 ст. 268 ЦПК України суд, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Отже, враховуючи наведені вище вимоги процесуального закону, датою ухвалення апеляційним судом судового рішення в даній справі, призначеній до розгляду на 13.10.2020 року, є дата складення повного судового рішення 22.10.2020 року.

Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» слід задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до вимог ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції не відповідає зазначеним вимогам.

Згідно з вимогами ч.1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення;8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Відмовляючи в задоволені заяви, суд першої інстанції вважав, що наведені відповідачем у заяві обґрунтування необхідності здійснення зустрічного забезпечення не заслуговують на увагу, а сама по собі заява в розумінні статті 154 ЦПК України не підлягає задоволенню.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Встановлено, що в провадженні Бродівського районного суду Львівської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Державного реєстратора Ревакович Ірини Ігорівни, Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні інціативи» про визнання незаконним та скасування рішень Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстрація майна та бізнесу» Ревакович І.І. та записів про право власності.

Разом з позовною заявою позивачем подано до суду заяву про забезпечення позову.

Ухвалою суду від 09 вересня 2019 року заяву про забезпечення позову задоволено, заборонено державним реєстраторам прав на нерухоме майно Державної реєстраційної служби України, інших органів державної реєстрації прав та нотаріусам, як спеціальним суб`єктам, на які покладаються функції державного реєстратора прав на нерухоме майно реєструвати зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо нежитлових приміщень, загальною площею 366,7 кв.м. за адресою АДРЕСА_1 , та земельної ділянки на якій такі нежитлові приміщення розташовані, площею 0,0324 га, - за адресою АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :14:001:0002, за реєстровим номером нерухомого майна №203 та №203 належні ТзОВ «Кредитні ініціативи» 04655, м.Київ, вул.Вікентія Хвойки,21, та накладено на нього арешт.

Звертаючись з заявою про застосування зустрічного забезпечення позову ТзОВ «Кредитні ініціативи» зазначало, що у зв`язку з накладенням арешту на нерухоме майно та забороною вчиняти певні дії, він фактично позбавлений можливості розпоряджатися ним ( передати майно орендарю за актом приймання-передачі), а відтак вважав, що упущена вигода складає 144 000,00 грн.

Відповідно до частини першої та другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з пунктами 1 та 4 частиною першою статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання.

Відповідно до частини першої статті 154 ЦПК України метою зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Зустрічне забезпечення по суті це гарантія відшкодування можливих для відповідача збитків. Зустрічне забезпечення позову має на меті забезпечити певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів.

У принципі 7 доповіді Асоціації міжнародного права «Про забезпечувальні і запобіжні заходи в міжнародному цивільному процесі», ILA,1996) зазначається, що суд повинен мати повноваження вимагати від позивача гарантії відшкодування збитків відповідачу чи третій стороні, які можуть виникнути в результаті застосування забезпечувальних заходів.

Отже, на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, то зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача. Крім того, фактично це є збереженням існуючого стану status-quo між сторонами до ухвалення кінцевого рішення суду.

Реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за виключенням випадків, передбачених частиною третьою статті 154 ЦПК України, в якій зазначено, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Відповідно до частини четвертої статті 154 ЦПК України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову (частина п?ята статті 154 ЦПК України).

Згідно висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 10.04.2019 по справі № 753/2380/18-ц, метою зустрічного забезпечення є забезпечення відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, тобто на відміну від забезпечення позову, метою якого є захист інтересів позивача, зустрічне забезпечення направлено, перш за все, на захист інтересів відповідача. Згідно вимог ч. 3 ст. 154 ЦПК України вжиття заходів зустрічного забезпечення є не диспозитивним правом суду, а його обов`язком незалежно від майнового стану відповідача.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги є обґрунтованими, а посилання суду першої інстанції що невжиття заходів зустрічного забезпечення не порушить майнові права відповідача, є безпідставними, так як з урахуванням вимог частини третьої статті 154 ЦПК України вжиття заходів зустрічного забезпечення є не диспозитивним правом суду, а його обов?язком незалежно від майнового стану відповідача.

Відповідно до ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Згідно ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю та ухвалення нового рішення є:1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 376, 381 - 384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» задовольнити.

Ухвалу Бродівського районного суду Львівської області від 24 лютого 2020 року скасувати.

Постановити нове судове рішення, яким клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» задовольнити.

Визначити зустрічне зобов`язання в розмірі 144 000,00грн.

Зобов`язати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) внести 144 000,00грн на депозитний рахунок Бродівського районного суду Львівської області протягом десяти днів з дня постановлення цієї постанови та зобов`язати його у вказаний строк надати до суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Роз`яснити, якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повний текст постанови складено 22 жовтня 2020 року.

Головуючий : О.М.Ванівський

Судді: О.Я.Мельничук

Р.П.Цяцяк