ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2153/20
провадження № 2/753/4435/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

"14" липня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Лужецької О.Р.,

за участю секретаря - Григораш Н.М.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадженняу відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа: Київська міська рада про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2020 року Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві звернулось до суду з позовом до відповідача, ОСОБА_1 , третя особа: Київська міська рада про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 04.04.2017 р. о 22 год. 00 хв., ОСОБА_1 на Канівському водосховищі Дарницького району в районі 1 шлюзу, що в м. Києві, грубо порушив правила рибальства, а саме під час весняно-літнього періоду нересту риби здійснював вилов риби з берега забороненим знаряддям вилову риби власною сіткою з жилки у кіл. 1 (одна) шт. внаслідок чого виловив цінних видів риби, а саме: плітка 2(дві) шт., синець - 5 (п`ять) шт. загальною вагою 2 (два) кг., чим порушив п. 4.4 та 3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та завдав збтики рибному господарству України в розмірі 595 грн. Постановою Дарницького районного суду м. Києва від 05.05.2017 року ОСОБА_1 звільнено від адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП, обмежившись усним зауваженням. У зв`язку із тим, що відповідачем завдано збтики рибному господарству України на суму 595 грн., позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з відповідача на користь Київської міської ради вказану суму.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 19.02.2020 р. відкрито провадження у даній справі та постановлено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

В судове засідання представник позивача не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позов просив задовольнити, не заперечуючи проти постановлення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся належним чином, заяви про відкладення розгляду справи не надав, причини неявки не повідомив.

Відповідно до ч.ч.7,8 ст.128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України за згодою позивача суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається із постанови Дарницького районного суду м. Києва від 05.05.2017, ОСОБА_1 04.04.2017 р. о 22 год. 00 хв., на Канівському водосховищі Дарницького району в районі 1 шлюзу, що в м. Києві, грубо порушив правила рибальства, а саме під час весняно-літнього періоду нересту риби здійснював вилов риби з берега забороненим знаряддям вилову риби власною сіткою з жилки у кіл. 1 (одна) шт. внаслідок чого виловив цінних видів риби, а саме: плітка 2(дві) шт., синець - 5 (п`ять) шт. загальною вагою 2 (два) кг., чим порушив п. 4.4 та 3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та завдав збтики рибному господарству України в розмірі 595 грн., тобто скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП. (а.с.10)

Постановою Дарницького районного суду м. Києва від 05.05.2017 року ОСОБА_1 звільнено від адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП, обмежившись усним зауваженням. (а.с.10)

Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Вина ОСОБА_1 в скоєнні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, підтверджується постановою Дарницького районного суду м. Києва від 05.05.2017 р.

Таким чином, вина відповідача у скоєнні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП є підтвердженою.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони уповноважені подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Згідно зі ст. 59 Закону України «Про тваринний світ», центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства у встановленому законом порядку має право пред`являти позови про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу.

Пунктом 6.2 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.99 N 19, визначено, що шкода,заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 р. № 1209 затверджено такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, згідно з якими

Відповідно до вказаних такс оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги (неоподатковуваного мінімуму доходів громадян) наступна: плітка - 5; синець - 5.

Відповідно до розрахунку матеріальної шкоди, наданого позивачем, правильність якого перевірена судом, вартість матеріального збитку завданого ОСОБА_1 , внаслідок незаконного вилову цінних видів риб складає 595 грн.

Згідно із ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону, зокрема, зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно з ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Частиною 1 ст. 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Статтею 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» визначено, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Відповідно до частин 1-2 ст. 324 ЦК України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу.

Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України.

Таким чином, суд приходить до висновку про стягнення з відповідачана користь Київської міської ради коштів в розмірі завданої шкоди в сумі 595 грн.

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Будь-яких заперечень по суті позовних вимог Відповідачем суду не надано.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивач довів ті обставини, на які посилався, як на підставу своїх позовних вимог, у зв`язку із чим позов слід задовольнити.

Розподіл судових витрат здійснити відповідно до ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 23, 1167, 1168, 1187, 1195 ЦК України, ст.ст. 10, 12, 81, 141, 265, 268, 280-289 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа: Київська міська рада про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів- задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , відомості про ідентифікаційний номер відсутні, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь Київської міської ради (місцезнаходження: м. Київ, вул.м. Київ, вул. Хрещатик, 36) суму завданої шкоди в розмірі 595 грн.

Стягнути із ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , відомості про ідентифікаційний номер відсутні, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області(, місцезнаходження: м. Київ, вул. Тургенєвська, 82-А)судові витрати по справі у вигляді судового збору в сумі 2 102 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА