У Х В А Л А

"24" липня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі головуючого судді Катющенко В.П., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник, ОСОБА_1 , звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва із заявою, в якій просить суд:

1.Надати роз`яснення, яка конкретно правова норма ЦПК України викладена в редакції: «Прийняття судом відповідних процесуальних рішень з приводу вчинення процесуальних дій, які здійснюються судом та під час розгляду справи, не є підставою для відводу судді та не можуть оцінюватись сторонами як сумнів у її неупередженості в межах розгляду даної справи, а можуть бути вирішені у визначеному процесуальним законодавством порядку»;

2.В контексті роз`яснення судового рішення роз`яснити, яким чином ухвалою відображено результати розгляду судом заявлених ОСОБА_1 підстав для відводу судді Яровенко Н.О., зокрема:

- судові засідання з розгляду справи за позовом ТОВ «Новобудова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за ЖКП у встановленому Законом порядку не фіксуються, - доказом є відсутність у матеріалах справи протоколу судового засідання;

- до матеріалів справи долучено т.зв. журнал судового засідання від 09.08.2018, який ЦПК України і положенням про автоматизовану систему документообігу суду у редакції, затвердженій рішенням Ради суддів України від 02.03.2018 не передбачений, внаслідок чого знищено докази встановлених в судовому засіданні істотних (вирішальних) для вирішення справи фактів.

Заява обґрунтовується тим, що 27 листопада 2018 року суддею Дніпровського районного суду м. Києва Яровенко Н.О. постановлено ухвалу, якою заяву ОСОБА_1 про відвід судді визнано необґрунтованою. Заявнику є незрозумілими результати розгляду зазначених заявою про відвід судді обставин та доказів на їх підтвердження, що є підставою для відводу. В ухвалі не зазначено правову норму ЦПК України, якою мотивовано ухвалу і яка є підставою для визнання заяви ОСОБА_1 про відвід судді Яровенко Н.О. необґрунтованою.

Відповідно до ст. 271 Цивільного процесуального кодексу України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Крім того, п. 32 Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що всі судові рішення повинні бути зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою це необхідна передумова розуміння рішення сторонами та громадськістю.

Згідно з положеннями п.7 постанови № 14 від 18 грудня 2009 року Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» під судовим рішенням мається на увазі будь-яке судове рішення, яким справа вирішується по суті, яке ухвалює суд у порядку цивільного судочинства (рішення, в тому числі й заочне, або ухвала, а також судовий наказ).

Правовий аналіз зазначених норм та зміст ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 27 листопада 2018 року у справі №755/11824/17 свідчить, що ухвала суду про відвід судді є процесуальним рішенням по справі, а не кінцевим результатом вирішення спору по суті.

Роз`яснення рішення суду - це уточнення, більш чітке і зрозуміле викладення справжнього його змісту. Особа, яка ініціює роз`яснення, у своїй заяві має вказати, що саме у рішенні суду для неї є незрозумілим, як саме невизначеність та нечіткість рішення суду може вплинути на ефективність його виконання. В заяві про роз`яснення рішення має бути зазначено, що саме у судовому рішенні є незрозумілим, в чому нерозуміння рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

З огляду на викладене, суд приходить висновку про відмову у роз`ясненні ухвали суду про відвід судді, оскільки така ухвала є процесуальними рішенням по справі, а не кінцевим результатом вирішенням спору, а заявник фактично просить роз`яснити не ухвалу суду, а застосування норм чинного законодавства України та їх зміст, що не відноситься до питання роз`яснення судового рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 260, 271 Цивільного процесуального кодексу України, п. п. 19, 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 14, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: