Провадження № 2/229/317/2020
Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(заочне)

06 липня 2020 року м. Дружківка

Дружківський міський суд Донецької області у складі:

Головуючого судді Грубника О.М.,

за участю секретаря судового засідання Варламової О.Д.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу по позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог орган опіки та піклування Дружківської міської ради про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,

встановив:

У позовній заяві, яка надійшла до суду, позивачка ОСОБА_1 вказала, що на підставі рішення виконавчого комітету Дружківської міської ради від 05.03.2003 року № 159 її визнано наймачем квартири АДРЕСА_1 . Відповідно до акту обстеження (кімнати, квартири) від 28.05.2019 року, виданого КП «Комсервіс» встановлено, що за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстровані: ОСОБА_1 (власник), ОСОБА_3 (донька), ОСОБА_2 (донька), ОСОБА_4 (онук), ОСОБА_5 (онук). Їх особистих речей у квартирі не виявлено. Відповідачки разом з дітьми до квартири не з`являються. Своїми діями відповідачі чинять перешкоди позивачці у користуванні і розпорядженні своєю власністю. Позивачка несе витрати по сплаті комунальних послуг за відповідачів. Позбавлена права на отримання житлової субсидії. Позивачка просить суд усунути перешкоди в користуванні її власністю, визнавши відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 такими, що втратили право користування житловою площею у квартирі АДРЕСА_1 .

У судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином: судовою повісткою. До суду вона надала заяву, в якій просить розглянути цивільну справу без її участі. Надала згоду на заочний розгляд справи.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до суду не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи сповіщені належним чином.

Представник третьої особи без самостійних вимог служба у справах дітей Дружківської міської ради Донецької області до суду не з`явився, про час та місце розгляду справи сповіщений належним чином. До суду надав клопотання про розгляд справи у його відсутність.

Суд, отримавши згоду позивачки, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини та зміст правовідносин.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України).

Відповідно до ордеру № 4189 від 04 липня 1974 року, виданого ОСОБА_6 виконавчим комітетом міської ради народних депутаті м. Дружківка, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 мають право на заняття квартири АДРЕСА_1 (а.с.10).

Згідно з рішенням виконавчого комітету Дружківської міської ради від 05.03.2003 року № 159, житлово-експлуатаційній організації було надано дозвіл на договору найму двокімнатної комунальної квартири АДРЕСА_1 , визнавши наймачем ОСОБА_1 замість її вибулої матері ОСОБА_6 (а.с.11).

Відповідно до акту обстеження (кімнати, квартири) від 28.05.2019 року, виданого КП «Комсервіс» встановлено, що за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстровані: ОСОБА_1 1961 року народження (власник), ОСОБА_3 1981 року народження (донька), ОСОБА_2 1987 року народження (донька), ОСОБА_4 2002 року народження (онук), ОСОБА_5 , 2005 року народження (онук). З грудня 2007 року відповідачки ОСОБА_3 , ОСОБА_2 фактично не проживають за вказаною адресою. Відповідач ОСОБА_4 взагалі за цією адресою ніколи не проживав. З жовтня 2017 року ОСОБА_5 також не мешкає у квартирі (а.с13).

Відповідно до довідки про склад сім`ї, виданої 28.05.2019 року КП «Комсервіс» № 1188 у зазначеній квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_1 (наймач), ОСОБА_3 (донька), ОСОБА_2 (донька), ОСОБА_4 (онук), ОСОБА_5 (онук (а.с.12).

Відповідачка ОСОБА_2 є членом сім`ї наймача квартири - її рідною донькою, але вона грудня 2007 року не проживає у квартирі без поважних причин.

Відповідачка ОСОБА_3 є членом сім`ї наймача квартири - її рідною донькою, але вона грудня 2007 року не проживає у квартирі без поважних причин.

Відповідач ОСОБА_4 є членом сім`ї наймача квартири - її рідним онуком але він ніколи не проживав у квартирі.

Відповідач ОСОБА_5 є членом сім`ї наймача квартири - її рідним онуком але він з жовтня 2017 року не проживає у квартирі.

Відповідно до висновку органу опіки та піклування виконавчого комітету Дружківської міської ради від 15.01.2020року № 270/0.136.0-20, суду рекомендовано винести рішення про залишення ОСОБА_4 ., 2002 року народження, ОСОБА_5 , 2005 року народження, зареєстрованими у квартирі АДРЕСА_1 (а.с28-29).

Однак, суд частково погоджується з позицією органу опіки та піклування, щодо залишення зареєстрованим у вказаній квартирі ОСОБА_4 . Так, станом на 06 липня 2020 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виповнилося вісімнадцять років. Підтверджено копією свідоцтва про народження від 27 листопада 2002 року серії НОМЕР_1 (а.с. 14).

Тобто ОСОБА_4 є особою, яка вільно обирає собі місце проживання.

Відповідно до ст. 71 Житлового кодексу України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.Якщо наймач або члени його сім`ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом.Жиле приміщення зберігається за тимчасово відсутнім наймачем або членами його сім`ї понад шість місяців у випадках:

1) призову на строкову військову службу або направлення на альтернативну (невійськову) службу, а також призову офіцерів із запасу на військову службу на строк до трьох років - протягом усього періоду проходження зазначеної військової служби; призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період - протягом усього періоду проходження військової служби, а якщо під час її проходження вони отримали поранення, інше ушкодження здоров`я та перебувають на лікуванні в медичних закладах або потрапили в полон чи визнані безвісно відсутніми - на строк до дня, наступного за днем їх взяття на військовий облік у районних (міських) військових комісаріатах після звільнення з військової служби після закінчення ними лікування в медичних закладах, незалежно від строку лікування, повернення з полону, скасування рішення суду про визнання особи безвісно відсутньою чи ухвалення судом рішення про оголошення особи померлою;

2) тимчасового виїзду з постійного місця проживання за умовами і характером роботи або у зв`язку з навчанням (учні, студенти, стажисти, аспіранти тощо), у тому числі за кордоном, - протягом усього часу виконання цієї роботи або навчання;

3) влаштування дитини (дітей) на виховання до родичів, опікуна чи піклувальника, у прийомну сім`ю, дитячий будинок сімейного типу, заклад для дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, - протягом усього часу їх перебування у родичів, опікуна чи піклувальника, прийомній сім`ї, дитячому будинку сімейного типу, закладі для дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування.

Якщо з будинку, квартири (їх частини) вибула дитина (діти) і членів її (їх) сім`ї не залишилося, це житло може бути надано за договором оренди іншому громадянину до закінчення строку перебування дитини (дітей) у дитячому закладі або до досягнення нею (ними) повноліття і повернення від родичів, опікуна чи піклувальника, в окремих випадках - до закінчення навчання в загальноосвітніх навчальних закладах усіх типів і форм власності, у тому числі для громадян, які потребують соціальної допомоги та соціальної реабілітації, а також в професійно-технічних чи вищих навчальних закладах або до закінчення строку служби у Збройних Силах України та інших військових формуваннях;

4) виїзду у зв`язку з виконанням обов`язків опікуна чи піклувальника, наданням батькам-вихователям житлового будинку або багатокімнатної квартири для створення дитячого будинку сімейного типу - протягом усього часу виконання таких обов`язків;

5) влаштування непрацездатних осіб, у тому числі дітей з інвалідністю, у будинку-інтернаті та іншій установі соціальної допомоги - протягом усього часу перебування в них;

6) виїзду для лікування в лікувально-профілактичному закладі - протягом усього часу перебування в ньому;

7) взяття під варту або засудження до арешту, обмеження волі, позбавлення волі на певний строк чи довічне позбавлення волі - протягом усього часу перебування під вартою або відбування покарання, якщо в цьому будинку, квартирі (їх частині) залишилися проживати інші члени сім`ї.

Якщо в будинку, квартирі (їх частині) не залишилися проживати інші члени сім`ї наймача, це житло може бути надано за договором оренди (найму) у встановленому законом порядку іншому громадянину до звільнення таких осіб з-під варти або до відбуття ними покарання.

У випадках, передбачених пунктами 1-7 цієї статті, право користування жилим приміщенням зберігається за відсутнім протягом шести місяців з дня закінчення строку, зазначеного у відповідному пункті.

За приписами статті 72 Житлового кодексу України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Суд вважає, що оскільки відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_4 не мешкають у квартирі більше шести місяців, підстав, передбачених ст. 71 Житлового кодексу, для збереження жилого приміщення за ними судом не виявлено, то вони втратили право користування цим жилим приміщенням.

Згідно з частинами першою, другою та третьою статті 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово. Фізична особа, яка досягла чотирнадцяти років, вільно обирає собі місце проживання, за винятком обмежень, які встановлюються законом. Місцем проживання фізичної особи у віці від десяти до чотирнадцяти років є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров`я тощо, в якому вона проживає, якщо інше місце проживання не встановлено за згодою між дитиною та батьками (усиновлювачами, опікуном) або організацією, яка виконує щодо неї функції опікуна.

Відповідно до пункту № 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 01 листопада 1996 р. "Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя"- наявність чи відсутність прописки сама по собі не може бути підставою для визнання права користування жилим приміщенням за особою, яка там проживала чи вселилась туди, як член сім`ї наймача (власника) приміщення, або ж для відмови їй у цьому.

За змістом частини другої статті 18 Закону України «Про охорону дитинства» діти - члени сім`ї наймача або власника жилого приміщення мають право користуватися займаним приміщенням нарівні з власником або наймачем.

Суд також ураховує, що втрата житла є найбільш крайньою формою втручання у право особи на повагу до житла (рішення у справі «МакКенн проти Сполученого Королівства» від 13 травня 2003 року, «Кривіцька та Кривіцький проти України» від 02 грудня 2010 року).

Крім того, втручання держави у право на повагу до житла має бути не лише законним, але й «необхідним у демократичному суспільстві», інакше кажучи, воно має відповідати «нагальній суспільній необхідності», зокрема бути співрозмірним із переслідуваною метою (рішення у справі «Зехентнер проти Австрії», 2009 року, пункт 56).

В силу ст. 160 СК України місце проживання дитини визначається місцем проживання батьків. Неповнолітня дитина не має права вільно та самостійно обирати місце свого проживання, і набуває право користування житлом за місцем проживання батьків, або одного з батьків, з ким вона проживає.

Відповідно до ч.1 ст. 160 Сімейного кодексу України суд вважає можливим визначити місце проживання неповнолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом з матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

З урахуванням наведеного, вважає, що позбавлення неповнолітнього ОСОБА_5 права на користування спірним житлом буде становити для нього надмірний тягар, неспіврозмірний із переслідуваною законною метою, та не є необхідним у демократичному суспільстві.

За таких обставин позов ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 10-12, 80, 259, 263-265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог орган опіки та піклування Дружківської міської ради про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, частково задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , такими, що втратили право користування житлом - квартирою АДРЕСА_1 .

В іншій частині позову відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем до Донецького апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи - з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 06 липня 2020 року.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя: О. М. Грубник