ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3302/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" липня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Лужецької О.Р.

при секретарі - Григораш Н.М.,

за участю:

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1 , оскільки придбав дану квартиру на електронних торгах. В спірній квартирі зареєстровані та проживають відповідачі, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які дообровільно відмовляються звільнити квартиру, у зв`язку з чим позивач звернулася до суду з даним позовом, в якому просив усунути перешкоди у здійсненні права користування та розпорядження квартирою шляхом виселення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та стягнути з відповідачів судовий збір в сумі 768 грн. 40 коп. та витрати на професійну правничу допомогу 2 500 грн.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 05.07.2019 р. відкрито провадження у даній справі та постановлено провести розгляд даної справи в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання.

01.10.2019 р. судом закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

06.05.2019 р. від відповідача ОСОБА_3 надійшов відзив на позовну заяву, в кому вона просила відмовити в задоволенні позову, оскільки вони з зі своєю матір`ю ОСОБА_4 тривалий час проживають у спірній квартирі, сплачували витрати на її утримання, ремонт майна та інші обов`язкові платежі. Зазначила, що крім квартири АДРЕСА_1 у них з матір`ю немає іншого житла.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав у повному обсязі, просив задовольнити позовні вимоги.

В судове засідання, призначене на 07.07.2020 р. відповідачі не з`явився та їхні представники не з`явились, про час та місце слухання справи повідомлялись належним чином, причини неявки не повідомили.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається із матеріалів справи, 27.02.2019 р. державним підприємством «СЕТАМ» було проведено електронні торги з реалізації квартири АДРЕСА_1 , переможцем визнано ОСОБА_2 .

Судом встановлено, що ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1 , придбана ним 27.02.2019 р. на електронних торгах, проведених державним підприємством «СЕТАМ», що підтверджується копією свідоцтва зареєстрованого в реєстрі №269 виданого 13.03.2019 р. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кузьмичом В.М. (а.с.13), витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 02.04.2019 р. (а.с.14), копією акту про проведені електронні торги складеного 01.03.2019 р. приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Яцишиним А.М. (а.с.15)

Як вбачається із відомостей електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА», в спірній квартирі зареєстровані відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . (а.с.36,37)

Таким чином, відповідачі, проживаючи та будучи зареєстрованими у квартирі, що на даний час належить позивачу на праві власності, порушують його права та законні інтереси, як власника на свій розсуд володіти, користуватись і розпоряджатись належним майном.

Як зазначає ч.1 ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Частина 1 ст.319 ЦК України зазначає, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Зазначена норма матеріального права визначає право власника, у тому числі житлового приміщення або будинку, вимагати будь яких усунень свого порушеного права від будь яких осіб будь яким шляхом, який власник вважає прийнятним. Визначальним для захисту права на підставі цієї норми права є наявність у позивача права власності та встановлення судом наявності перешкод у користуванні власником своєю власністю. При цьому не має значення ким саме спричинено порушене право та з яких підстав. (Вищевказане в повній мірі відповідає висновку викладеному в постанові Верховного суду України від 16.11.2016 р. у справі № 6-709цс16).

Конституцією (ст.41) та ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17.07.97 відповідно до закону №475/97-ВР від 17.07.97 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (стст.316, 317, 319, 321 ЦК України).

Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення будь-яких порушень його права, хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння. Способи захисту права власності передбачені нормами ст.ст.16, 386, 391 ЦК. Об`єктом власності особи може бути, зокрема, житло - житловий будинок, квартира (стст.379, 382 ЦК).

Аналіз наведених вище норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про усунення перешкод у користуванні власністю у певний спосіб.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 втратили право користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 , а їх проживання в спірній квартирі позбавляє нового власника - позивача по справі можливості користуватися та розпоряджатися належним йому на праві власності нерухомим майном.

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

На основі повно та всебічно з`ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, враховуючи, що проживання відповідачів порушує права позивача вільно користуватися та розпоряджатися своєю власністю, суд приходить до висновку, про наявність підстав для усунення перешкод позивачу у здійсненні ним права користування та розпорядження квартирою АДРЕСА_1 шляхом виселення ОСОБА_3 , ОСОБА_4 з спірної квартири.

Що стосується вимоги про стягнення витрат на професійну правничу допомогу в сумі 2 500 грн., суд дійшов до наступного.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ст. 30 Закону України «Про адвокатуру», гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Згідно із ст. 138 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Для підтвердження розміру витрат на професійну правничу допомогу адвокатом слід саме у договорі з клієнтом визначити механізми розрахунку свого гонорару. Лише рахунку замало. Саме такий висновок випливає з правової позиції ВС/КГС у справі №922/1163/18 від 06.03.2019 р.

Як вбачається із матеріалів справи, позивач довів належними доказами, що поніс витрати на професійну правничу допомогу в сумі 2 500 грн., у зв`язку із чим дана сума підлягає стягненню з відповідачів.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 16, 319, 321, 383, 391 ЦК України, ст. ст. 10, 12, 81, 141, 265, 268, 280-289 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом виселення - задовольнити.

Усунути перешкоди ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ,ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) у здійсненні ним права користування та розпорядження квартирою АДРЕСА_1 шляхом виселення ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , відомості про ідентифікаційний номер відсутні), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , відомості про ідентифікаційний номер відсутні) з квартири АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , відомості про ідентифікаційний номер відсутні), на користь ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ,ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) судовий збір в сумі 384 грн. 20 коп. та витрати на професійну правничу допомогу сумі 1 250 грн.

Стягнути з ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , відомості про ідентифікаційний номер відсутні), на користь ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ,ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) судовий збір в сумі 384 грн. 20 коп. та витрати на професійну правничу допомогу сумі 1 250 грн.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА