Справа № 930/1510/20
Провадження №2/930/629/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позову без руху

13.07.2020 року м. Немирів

Суддя Немирівського районного суду Вінницької області Царапора О.П. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Немирівської міської ради про визнання права власності на спадкове майно,-

В С Т А Н О В И В:

В Немирівський районний суд надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Немирівської міської ради про визнання права власності на спадкове майно.

У своїй позовній заяві позивач просить суд визнати за ним право власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом, а саме земельну ділянку розміром 3, 3918 га, яка розташована на території Стрільчинецької сільської ради Вінницької області кадастровий номер :01:001:0435, що належала ОСОБА_2 .

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

У відповідності до частини 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Справа позовного провадження характеризується наявністю двох сторін з протилежними інтересами і спірністю їх майнових та особистих немайнових правовідносин, які передаються на розгляд суду.

Отже, передумовою звернення до суду в порядку позовного провадження є наявність спірних правовідносин та необхідність захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, здійснення, яких є неможливим без судового втручання.

Відповідачем в позові зазначено Немирівську міську раду Вінницької області, однак зі змісту позову вбачається, що доказів на підтвердження зазначених обставин в порушення п.5 ст.177 ЦПК України позивачем не надано, а саме: відсутні посилання на докази, які підтверджують наявність спору саме між сторонами в частині визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом.

За змістом ст. 392ЦК належним відповідачем є особа - учасник цивільних правовідносин, яка не визнає або оспорює право власності спадкоємця на спадкове майно, зокрема, житловий будинок, земельну ділянку.

Органи місцевого самоврядування, БТІ (територіальні органи міністерства юстиції України), інспекції архітектурно-будівельного контролю можуть бути залучені в якості відповідачів, якщо спадкодавець за свого життя або спадкоємці звертались до зазначених органів в межах їх компетенції та отримали відмову у вчиненні певних дій або мала місце бездіяльність цих органів.

Отже,позивачу слід надати відмову відповідача Немирівської міської ради Вінницької області в оформленні права власності за заповітом та обґрунтувати виниклий спір між відповідачем в частині визнання права власності на майно за заповітом.

Позивач вказує, що перешкодою для оформлення спадщини в передбаченому чинним законодавством порядку, а саме нотаріальному, перешкоджає відсутність оригіналу правовстановлюючого документу на земельну ділянку, державного акту.

Однак, позивач не вказує що заважає йому отримати дублікат державного акту на право власності на земельну ділянку, чи звертався він з цим питанням до компетентних органів, чи отримав відмову у видачі дублікату та надати відповідні докази того. Оскільки матеріали позову навіть не мають копії державного акту, позивач не зазначає про причини його відсутності у нього даного правовстановлюючого документу.

Крім того, відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). Разом з тим позивачем не вказано, чи всі докази ним подано до суду.

Згідно ч. 8 ст. 43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

При цьому, згідно ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 95 ЦПК України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів визначений п.п. 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року № 55. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "Згідно з оригіналом"; назви посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Однак, всупереч вимог ст.ст. 95, 177 ЦПК України копії документів, додані до позову, не засвідчені належним чином, визначеним законом (відсутні ініціали, прізвище особи яка засвідчила документ).

Також позивачем не надано належних документів на підтвердження дійсної вартості майна, про визнання права власності на яке заявлено вимогу.

Так позивачами до матеріалів позовної заяви долучено Витяг із технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки, однак з вказаного витягу не виявляється можливим визначити на підставі яких саме методів вартість майна визначалась.

Ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів, визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358 .

У відповідності до п.п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Також, згідно вимог даної Постанови, оцінка об`єкта для цілей оподаткування здійснюється суб`єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» хоча б за однією з таких спеціалізацій у межах напряму 1 «Оцінка об`єктів у матеріальній формі» і напряму 2 «Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності»

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

З огляду на те, що позовна заява хоча і містить ціну позову 43215,60 гривень, однак відсутні докази на підтвердження її розміру (звіт про оцінку майна), а відтак відсутня можливість перевірки розміру судового збору, який підлягає сплаті позивачем при зверненні до суду із вимогою про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом.

Окрім того у прохальній частині наявне клопотання про витребування з Немирівського відділу Держгеокадастру копії актів про право власності на земельну ділянку, що також вказує на невідповідність позову вимогам ст. 175 ЦПК України, оскільки вказана вимога не зазначається у вимогах позову.

Згідно ч.2 ст. 182 ЦПК України, у випадках визначених цим кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Статтею 183 ЦПК України встановлені вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення, які зокрема,мають містити повне ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), найменування суду, до якого вона подається; номер справи,прізвище та ініціали судді(суддів),якщо заява(клопотання,заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; зміст питання, яке має бути розглянуто судом,та прохання заявника; підстави заяви (клопотання,заперечення); перелік документів та інших доказів,що додаються до заяви (клопотання,заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом, а також вони підписуються заявником чи його представником.

Окрім того, відповідно до п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

У позовній заяві позивач зазначає, що досудове врегулювання даного спору не передбачене законом, однак жодним чином не обґрунтовує це.

До позовної заяви позивачем подано копії доказів, однак в порушення п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України позивачем не зазначено щодо наявності у нього або іншої особи оригіналів наданих доказів.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Однак, до позовної заяви долучено у додатках лише один примірник позову без відповідної кількості документів для відповідача.

Таким чином, позивачу необхідно, на підтвердження своїх позовних вимог і наявності правового характеру спору (наявності спору про право), обґрунтувати свої позовні вимоги в частині виниклого спору між ним та відповідачем та надати відмову відповідача в оформленні прав власності на майно, надати звіт про оцінку майна, обґрунтувати відсутність правовстановлюючого документу на майно та неможливість в отриманні дублікату, завірити надані на огляд суду документи у відповідності до вимог ЦПК України, додати кількість відповідних документів для відповідача.

Тому суд, відповідно до ст. 185 ЦПК України вважає, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надати позивачу строк для усунення недоліків.

Якщо позивач у встановлений строк відповідно до ухвали суду не виконає зазначені вимоги, то на підставі ч.3 ст. 185 ЦПК України заява буде вважатися неподаною і буде йому повернута.

Керуючись ст. ст.175, 177, 185, 318, ч.4 - 6 ст. 259, ст. 260 ЦПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Немирівської міської ради про визнання права власності на спадкове майно, залишити без руху, запропонувавши усунути недоліки у строк не пізніше 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення зазначених недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.П. Царапора