Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/5885/19
Провадження 2-з/711/46/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2020 року Придніпровський районний суд міста Черкаси у складі:

головуючого судді Казидуб О.Г.

секретаря судового засідання Зайцевої О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси заяву про накладення арешту на квартиру по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державного реєстратора Кумаренко Лесі Миколаївни, Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради, ПАТ «Дельта Банк», ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу м.Київ Пономарьова Дар`я Володимирівна про визнання протиправним та скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та витребування майна з чужого незаконного володіння-,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Придніпровського районного суду м. Черкаси знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Державного реєстратора Кумаренко Лесі Миколаївни, Департаменту організаційного забезпечення Черкаської міської ради, ПАТ «Дельта Банк» про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 13 березня 2019 року.

25 липня 2019 року ухвалою суду було позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання.

05 лютого 2020 року ухвалою суду закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті.

13 липня 2020 року через канцелярію суду представник позивача-адвокат Касьяненко Д. Л. звернувся до суду з заявою про вжиття заходів забезпечення позову, мотивуючи її тим, що у зв`язку з відсутністю арешту на спірну квартиру згідно інформації з державного реєстру на нерухоме майно стало відомо, що 17.02.2020 року ОСОБА_2 з ПАТ «ДельтаБанк» було укладено договір купівлі-продажу квартири, за яким право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 було зареєстровано за іншою особою,а саме за ОСОБА_2 , на підставі договору купівлі-продажу квартири. Зазначає, що у разі задоволення позову ОСОБА_1 право власності останньої на спірну квартиру може бути поновленим, однак подальше можливе відчуження тепер вже новим власником квартири ОСОБА_2 до моменту набрання таким рішенням законної сили матиме наслідком складність у відновленні порушених прав позивача, більш за все , зробить їх неможливим. Також, вказує, що є велика вірогідність того, шо спірне майно буде відчужено на користь третіх осіб.

Просить суд накласти арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності зареєстрована за ОСОБА_2

14 липня 2020 року ухвалою суду залучено в якості співвідповідача до участі у справі ОСОБА_2 та залучено приватного нотаріуса Пономарьову Дар`ю Володимирівну, Київського міського нотаріального округу, м.Київ, в якості третьої особи на стороні відповідача.

Представник позивача адвокат Касьяненко Д. Л. через канцелярію суду надав клопотання, в якій зазначено, що просить розглянути клопотання про залучення співвідповідача та третьої особи без його участі.

Інші учасники в судове засідання не з`явились. Причини неявки суду невідомі, про день, час та місце слухання справи були повідомлені належним чином.

Суд, вивчивши матеріали справи приходить до наступного.

Згідно ч. 1 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно та(або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб;забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до ч. 3 ст. 152 ЦПК України, види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) з урахуванням доказів, наданих позивачем для підтвердження своїх вимог, має пересвідчитись, зокрема, у тому, що між сторонами дійсно виник спір, існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, що звернулася з такою заявою, заявленим позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати безпосередній зв`язок заяви про забезпечення позову з предметом позову, співвідношення заявленій вимозі, необхідність вжиття забезпечувальних заходів їхній меті, щоб вжиті заходи не перешкоджали господарській діяльності юридичної особи.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, необхідно враховувати інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням заходів забезпечення позову (п.4 Постанови Пленуму ВСУ від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову»).

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

На даний момент квартира за адресою: АДРЕСА_1 на праві приватної власності належить ОСОБА_2 .

Крім того, постановою Черкаського апеляційного суду від 18 вересня 2019 року вже було вирішено питання про забезпечення позову та відмовлено в його задоволенні.

Відповідно до п. 6 ч. 153 ЦПК України, про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

А тому, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову.

На підставі вищевикладеного та керуючись 149,151 -153 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Касьяненко Д.Л про накладення арешту на майно,а саме на квартиру ,яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 ,що на праві власності зареєстрована за ОСОБА_2 в і д м о в и т и .

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду в 15-денний строк з дня проголошення повного тексту ухвали.Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49,83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393,395,398,407,424цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Повний текст ухвали виготовлено 20 липня 2020 року

Головуючий: О. Г. Казидуб