Справа № 297/2477/16-ц
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 липня 2020 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

Головуючого - судді Бисага Т.Ю.

суддів: Собослоя Г.Г., Куштана Б.П.,

за участі секретаря: Волощук В.І.,

за участі представника ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Берегівського районного суду від 08 жовтня 2019 року, головуючий суддя Ільтьо І.І., у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог, на стороні позивача: Виконавчий комітет Берегівської міської ради та Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Закарпатській області про усунення перешкод в користуванні нерухомим майном шляхом знесення будівлі,

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2016 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом про усунення перешкод в користуванні нерухомим майном шляхом знесення будівлі.

Позов мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Берегівського районного нотаріального округу Закарпатської області Гарапко Х. М. придбали житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Того же дня ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Берегівського районного нотаріального округу Закарпатської області Гарапко Х. М. придбали земельну ділянку площею 0,0399 га за вищевказаною адресою. ОСОБА_2 є власником сусіднього будинковолодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

У березні 2015 року ОСОБА_3 та ОСОБА_4 повністю знесли придбаний ними житловий будинок та розпочали будівництво на його місці трьохповерхового готелю, будівництво якого майже завершено.

З листа Берегівської міської ради Закарпатської області № 49/03-31 від 30.07.2015 року ОСОБА_2 стало відомо, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 отримали дозвіл на виконання будівельних робіт з реконструкції придбаного ними житлового будинку на підставі поданого ними до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області повідомлення про початок виконання будівельних робіт / про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 25 травня 2015 року. Проте відповідачі виконують будівельні роботи з нового будівництва, на виконання яких у них не має дозволу.

Розпорядженням Берегівського міського голови №214 від 11.08.2015 року створено комісію для розгляду звернення ОСОБА_2 .. 25.08.2015 року комісією було складено акт обстеження домоволодінь за адресою: АДРЕСА_1 , яким було встановлено, що замість реконструкції житлового будинку, заявленої у повідомленні про початок виконання будівельних робіт / про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 25 травня 2015 року, ведеться нове будівництво трьохповерхової будівлі. При цьому виявлено порушення щодо прив`язки даної будівлі до меж земельної ділянки з сторони належної позивачу земельної ділянки. Також виявлено відхилення щодо висоти об`єкта, закладеної у будівельному паспорті.

Крім того, спірна будівля збудована безпосередньо на межі між земельними ділянками сторін на відстані менше мінімально допустимої (1 метр), що є порушенням вимог пункту 3.25*Державних Будівельних норм ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», затверджених наказом Державного комітету України у справах містобудування і архітектури від 17 квітня 1994 року №44.

Таким чином, враховуючи вищенаведені обставини, позивач просить усунути перешкоди у користуванні нерухомим майном шляхом знесення спірної будівлі.

Рішенням Берегівського районного суду від 08 жовтня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу в якій просить рішення скасувати, ухвалити по справі нове рішення яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Зокрема, зазначає, що ухвалюючи рішення, суд першої інстанції в достатньому обсязі не визначився із характером спірних правовідносин та правовою нормою, що підлягає застосуванню та дійшов передчасного висновку про необґрунтованість заявленого позову.

У відзиві на апеляційну скаргу, відповідачі просять апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін, посилаючись на його законність та обґрунтованість.

У судове засідання ОСОБА_2 та його представник не з`явилися, про час і місце розгляду справи були належним чином повідомлені, про що свідчать розписки про вручення їм поштового відправлення і їх неявка не перешкоджає розгляду справи у їх відсутності відповідно до ч.2 ст.372 ЦПК України

Заслухавши суддю-доповідача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог частини 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_2 є власником житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 є власниками сусіднього будинковолодіння та земельної ділянки, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі договору купівлі-продажу від 19.08.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Берегівського районного нотаріального округу Закарпатської області Гарапко Х. М.

25 травня 2015 року ОСОБА_3 та ОСОБА_4 отримали дозвіл на виконання будівельних робіт з реконструкції придбаного ними житлового будинку на підставі поданого ними до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області повідомлення про початок виконання будівельних робіт / про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт.

Згідно декларації про готовність до експлуатації об`єкта від 09.06.2017 року, реконструкція одноквартирного житлового будинку з добудовою на надбудовою, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 , є закінчений будівництвом та готовим до експлуатації.

Також, рішеннями державного реєстратора прав на нерухоме майно від 21 червня 2017 року та 27 грудня 2017 року внесено зміни до запису про спірний об`єкт нерухомого майна у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Апелянт посилається як на докази, які беззаперечно доводять самовільність будівництва житлового будинку, на лист Берегівської міської ради від 30.07.2015, акт обстеження домоволодінь від 25.08.2015, акт перевірки дотримання вимог містобудівної діяльності від 27.10.2015, приписи і висновок експерта від 19.01.2018 та стверджує, що оскільки відповідачі розпочали ремонтні роботи на підставі повідомлення про початок будівельних робіт з реконструкції житлового будинку, а побудували нове житло, то таке будівництво є незаконним.

Такі доводи апелянта є безпідставними, оскільки вказані документи не є доказами порушень, які тягнуть незаконність будівництва і порушень не засвідчують.

Акт обстеження від 25.08.2018 не можна вважати належним та допустимим доказом, оскільки: дія, описана у ньому проведена без участі відповідачів; дані викладені в цьому документі є неконкретизованими, зокрема не зазначено чому та на підставі яких нормативних актів комісія прийшла до висновку, що ведеться нове будівництво, а не реконструкція; не вказано в чому саме полягають відхилення від нормативної висоти, закладеної у будівельному паспорті та наскільки суттєві такі відхилення; не вказано в чому полягає порушення щодо прив`язки будівлі до меж земельної ділянки ОСОБА_2 ; як випливає із змісту акту, обстеження проводилося візуально, жодних вимірювань, в тому числі і висоти будівлі, не проводилося.

Посилання апелянта на порушення п.15 Порядку виконання будівельних робіт як на нормативне обґрунтування обов`язку ДАБІ скасувати реєстрацію повідомлення про початок будівельних робіт є безпідставним та необгрунтованим, оскільки позивач не надав до суду доказів, які б підтверджували обов`язок органу ДАБІ скасувати своє рішення.

Слід зазначити, що підстави для скасування реєстрації повідомлення відсутні, оскільки об`єкт будувався на земельній ділянці, яка була відведена для цього, існував документ, який давав підстави водити будівельні роботи (повідомлення про початок будівельних робіт), наявний будівельний паспорт.

Що стосується додаткових підстав для скасування рішення про скасування права на початок виконання будівельних робіт, передбачених п. 15 Порядку виконання будівельних робіт, то виходячи зі змісту вказаної правової норми, можна зробити висновок, що обов`язок ДАБІ скасувати таке право виникає виключно у разі невиконання вимог приписів посадових осіб.

7 жовтня 2015 року Управління Державної архітектурної-будівельної інспекції у З/о внесено приписи №287 та 289 -п/1007 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , з якого вбачається, що останніми були порушені Державні будівельні норми ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», затвердженні наказом Державного комітету України у справах містобудування і архітектури від 17 квітня 1992 року №44.

Оскільки інформація про виконання приписів №289-п/1007 та №287-п/1007 від 27.10.2015 була надана відповідача в повному обсязі та вчасно, що стверджується копією їх спільною заявою від 27.11.2015, то і підстав для скасування реєстрації повідомлення у контролюючого органу не було.

В подальшому перевірок контролюючий орган не проводив, порушень не виявляв.

Щодо порушення будівельних норм і правил, то у справі з метою встановлення наявності таких за клопотанням позивача проведено будівельно-технічну експертизу, якою встановлено порушення ряду будівельних норм.

Зокрема, згідно висновку комплексної судової будівельно-технічної експертизи №210/18 від 19 січня 2018 року, будівництво спірного житлового будинку виконується з порушенням вимог пункту 3.32, 3.25*, 3.32, 3.37 ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень» (а.с. 99-112).

Однак, слід констатувати, що знесення житла є крайньою мірою, а при проведенні експертизи питання про можливість усунення встановлених порушень іншим шляхом, зокрема шляхом перебудови, не вирішувалось.

Враховуючи вищевикладене, судова колегія вважає, що доводи апеляційної скарги висновків місцевого суду не спростовують.

Судове рішення ухвалено судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому, у відповідності до ст. 375 ЦПК України, апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а судове рішення - залишити без змін.

Керуючись ст.ст.268, 374,376, ЦПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Берегівського районного суду від 08 жовтня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови суду складено 17 липня 2020 року.

Головуючий

Судді