Справа № 304/339/20 Провадження № 2-о/304/36/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 липня 2020 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Ганька І. І.,

за участі секретаря судового засідання - Соханич Л.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами окремого провадження цивільну справу № 304/339/20 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - Тур`я-Пасіцька сільська рада Перечинського району Закарпатської області про встановлення факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В:

заявник звернувся до суду із заявою, в якій просить встановити факт постійного проживання із спадкодавцем ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час відкриття спадщини у будинку АДРЕСА_1 . Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мама ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина у вигляді житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 . Вказане майно спадкодавець за життя не оформила належним чином та правовстановлюючі документи на нього не виготовила. У зазначеному будинку, крім мами, з дня свого народження і до 20 липня 2018 року був зареєстрований також він, при цьому, проживав у такому, входив до складу сім`ї ОСОБА_2 та вів із нею спільне господарство, і надалі, в тому числі на день відкриття спадщини за останньою. Проживає він у будинку АДРЕСА_1 , доглядає за ним, обробляє земельні ділянки та сплачує усі комунальні послуги по сьогоднішній час. Так, з метою оформлення спадщини він, як спадкоємець першої черги, звернувся до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Однак, така повідомила, що через розбіжності у його місці реєстрації та місці реєстрації спадкодавця, шестимісячний строк для прийняття спадщини пропущено та рекомендувала йому звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Оскільки його доводи підтверджуються довідкою сільської ради, інших спадкоємців, які б прийняли спадщину немає, тому просить заяву задовольнити.

У судове засідання заявник ОСОБА_1 та його представник - адвокат Штефаняк І.І. не з`явилися, однак подали до суду заяви, в яких просили розгляд справи провести без їх участі, заявлені ним вимоги задовольнити в повному обсязі.

Представник Тур`я-Пасіцької сільської ради Перечинського району Закарпатської області як заінтересованої особи у судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи без його участі та задоволення заявлених вимог. Крім цього вказав, що ОСОБА_1 фактично постійно проживав із мамою ОСОБА_2 , входив до її сім`ї та вів з нею спільне господарство аж до дня її смерті у домогосподарстві АДРЕСА_1 , де була зареєстрована остання.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню з таких підстав.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мама заявника ОСОБА_2 , що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим повторно Перечинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) 05 лютого 2020 року (а. с. 5-8). Згідно довідки Тур`я-Пасіцької сільської ради Перечинського району Закарпатської області № 234 від 19 лютого 2020 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була головою домогосподарства АДРЕСА_1 (а. с. 11).

Також встановлено, що згідно інформаційних довідок зі Спадкового реєстру №60395712 (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та №60395588 від 02 червня 2020 року спадкова справа стосовно спадкодавця ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилася, заповіт відсутній (а. с. 36-61).

Як вбачається з копії будинкової книги для прописки громадян, що проживають у будинку АДРЕСА_1 , та довідки Тур`я-Пасіцької сільської ради Перечинського району Закарпатської області № 187 від 06 лютого 2020 року, ОСОБА_2 була зареєстрована у вказаному будинку, разом з нею фактично постійно проживав, входив до складу її сім`ї та вів з нею спільне господарство аж до дня смерті син ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а. с. 9).

Разом з цим, відсутність реєстрації місця проживання заявника за останнім місцем проживання спадкодавця ОСОБА_2 створює йому перешкоди у реалізації належного права на розпорядження спадковим майном, тому з метою усунення таких просить встановити факт, що має юридичне значення.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Як роз`яснено в п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Згідно ст. 2 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» реєстрація місця проживання чи місця перебування особи або її відсутність не можуть бути умовою реалізації прав і свобод, передбачених Конституцією, законами чи міжнародними договорами України, або підставою для їх обмеження.

З огляду на положення наведеної норми Закону Верховний Суд у справі №404/2163/16-ц не взяв до уваги доводи касаційної скарги, що відсутність реєстрації місця проживання відповідача за останнім місцем проживання спадкодавця є доказом того, що він не проживав із спадкодавцем, оскільки сама по собі відсутність такої реєстрації не є абсолютним підтвердженням обставин про те, що спадкоємець не проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, якщо передбачені частиною третьою статті 1268 ЦК України обставини підтверджуються іншими належними і допустимими доказами.

За таких обставин, вказаний висновок щодо застосування відповідних норм права, викладений у постанові Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі № 404/2163/16-ц, суд згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України враховує до даних правовідносин.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 2 статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, враховуючи вищенаведене, суд вважає підставною заяву ОСОБА_1 та доведеним факт його постійного проживання із спадкодавцем ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час відкриття спадщини у будинку АДРЕСА_1 .

Відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Отже, керуючись ст. ст. 5, 7, 81, 89, 258-259, 263 ч. 4, 265, 294, 315 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ), заінтересована особа - Тур`я-Пасіцька сільська рада Перечинського району Закарпатської області (89223, Закарпатська область, Перечинський район, с.Тур`я-Пасіка, вул. Турянська, № 33; код в ) про встановлення факту, що має юридичне значення - задовольнити повністю.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , постійно проживав із спадкодавцем ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час відкриття спадщини у будинку АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 284, 354 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки, зокрема щодо апеляційного оскарження, продовжуються на строк дії такого карантину.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Головуючий: Ганько І. І.