Справа № 524/3037/20
Провадження № 2-ві/524/8/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2020 року Автозаводський районний суд м. Кременчука в складі: головуючого судді Нестеренка С.Г., при секретарі судового засідання Бельченко Н.Л., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Автозаводського районного суду м. Кременчука Рибалка Ю.В. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Полтаваобленерго» в особі Велико-Кохнівської філії про зобов`язання утриматися від вчинення певних дій та визнання незаконним акта, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Автозаводського районного суду м. Кременчука перебуває справа (головуючий суддя - Рибалка Ю.В.) №534/3037/20 за позовом ОСОБА_1 до АТ «Полтаваобленерго» в особі Велико-Кохнівської філії про зобов`язання утриматися від вчинення певних дій та визнання незаконним акта.

15.07.2020 позивачем ОСОБА_1 подано заяву про відвід головуючому, яка мотивована тим, що суддею відкладено судове засідання у справі та не вирішено клопотання позивача хасида через його дискримінацію за віросповіданням, чим надано перевагу відповідачу; призначено наступне судове засідання з тривалим інтервалом; допущено описку в ухвалі в іншій справі за скаргою позивача на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань; порушено правила самовідводу в даній цивільній справі.

Ухвалою Автозаводського районного суду м. Кременчука від 16 липня 2020 року передано справу №534/3037/20 із заявою про відвід головуючого судді у відповідності до ч.3 ст.40 ЦПК України для вирішення питання про відвід.

За результатами реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду, зазначену справу передано на розгляд судді Нестеренко С.Г. для вирішення питання про відвід.

Згідно ч. 11 ст. 40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 1, 4 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

В своїй заяві від 15 липня 2020 про відвід головуючого, позивач посилається на наявність інших обставин, що викликають у нього сумнів в неупередженості або об`єктивності судді Рибалка Ю.В.

Згідно ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «Oleksandr Volkov проти України» від 9 січня 2013 року, остаточне 27/05/2013, §104-107 зазначив, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності. У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. Насамкінець, концепції незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду.

Згідно ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

В ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

11 березня 2020 року Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», якою з урахуванням постанови № 239 «Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України», з 12 березня до 31 липня 2020 р. на усій території України встановлено карантин.

11 березня 2020 року Рада суддів України звернулась до громадян, які є учасниками судових процесів, з проханням утриматися від участі у судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників сторін. 16 березня 2020 року Головою Ради суддів України рекомендовано головам судів на період з 16 березня до 03 квітня 2020 року встановити особливий режим роботи судів України (лист № 9рс-186/20 від 16 березня 2020 року).

Вказані обмеження Комітет Верховної Ради України з питань правової політики розцінив, як такі, що не мають на меті обмеження громадян доступу до правосуддя, а покликані забезпечити епідеміологічну безпеку в судах. Крім того, Комітет Верховної Ради України з питань правової політики зазначив, що незважаючи на виклики, які стали перед судовою системою, вона має забезпечувати дотримання права на доступ до правосуддя і здійснення правосуддя з урахуванням положень щодо поновлення чи продовження процесуальних строків та використання інших процесуальних механізмів забезпечення прав громадян(https://rada.gov.ua/news/Novyny/191154.html)

Оцінюючи доводи ОСОБА_1 з приводу того, що відкладено судове засідання у справі та не вирішено клопотання позивача хасида через його дискримінацію за віросповіданням, чим надано перевагу відповідачу; призначено наступне судове засідання з тривалим інтервалом; допущено описку в ухвалі в іншій справі за скаргою позивача на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань; порушено правила самовідводу в даній цивільній справі, суд відзначає, що будь-яких об`єктивних доказів, які б підвереджували викладені обставини, заявником не було долучено до заяви про відвід.

Суд враховує те, що судом не було ухвалено рішення по суті спору, позивачем не було додано до позовної заяви клопотань, які потребували вирішення без виклику, повідомлення сторін під час відкриття провадження, розгляд справи призначено на 14 липня 2020 року з метою забезпечення рівних прав учасників процесу.

Суд наголошує на тому, що під час дії карантину, учасники процесу не позбавлені можливості викладати всі свої доводи та міркування, заявляти клопотання в письмовому вигляді, надіславши їх на електронну або поштову адресу чи через систему «Електронний суд».

Крім того, відповідно до ч.4 ст.212 ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України.

Отже, проаналізувавши вищенаведене, суд вважає, що об`єктивні підстави, які можуть викликати сумнів щодо неупередженості та об`єктивності головуючого, що в своє чергу є підставою для відводу, в даному випадку відсутні, а тому заява ОСОБА_1 про відвід головуючого задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.3, 55 Конституції України, ст. ст. 36, 40, 212 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Автозаводського районного суду м. Кременчука Рибалка Ю.В. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Полтаваобленерго» в особі Велико-Кохнівської філії про зобов`язання утриматися від вчинення певних дій та визнання незаконним акта - залишити без задоволення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя