КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

13 липня 2020 року місто Київ

Справа №754/10183/19

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Лівінського С.В. (суддя-доповідач),

Березовенко Р.В.,

Нежури В.А.,

секретар судового засідання: Малашевський О.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження матеріали апеляційної скарги комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» на рішення Деснянського районного суду міста Києва, у складі судді Лісовської Олени Володимирівни, від 10 лютого 2020 року (повний текст рішення виготовлено 21 лютого 2020 року), в справі за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про визнання незаконним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення,

В С Т А Н О В И В:

У липні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду до Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» з наведеним позовом.

Просив визнати незаконним та скасувати наказ директора Структурного підрозділу «Енергозбут» Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» № 1-Д/ЕЗ від 10 квітня 2019 року «Про порушення вимог нормативно-розпорядчих документів».

Свої вимоги обґрунтовував тим, що працює у відповідача на посаді начальника РТ «Центр» СП «Енергозбут» Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго». Наказом від 10 квітня 2019 року позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. Підставою для притягнення позивача до відповідальності вказано Акт службової перевірки від 20 березня 2019 року. Позивач вважає вказаний наказ незаконним та протиправним, а факт порушення трудових обов`язків не доведеним. Крім того, відповідачем не було розроблено персональну посадову інструкцію, де чітко б встановлювалися права та обов`язки позивача.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 10 лютого 2020 року позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано незаконним та скасовано наказ директора структурного підрозділу «Енергозбут»комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» №1-Д/ЕЗ від 10 квітня 2019 року «Про порушення вимог нормативно-розпорядчих документів». Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», з судовим рішенням не погодилось та подало апеляційну скаргу. Просило рішення районного суду скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволені позову. Вважало, що вказане рішення прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права за умов неповного з`ясування обставин справи та за неналежної оцінки доказів, що потягло за собою невідповідність висновків викладених у рішенні суду обставинам справи.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 просив відмовити у задоволені апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, переглянувши справу за наявними в ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона до задоволення не підлягає.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ухвалюючи рішення про задоволення позову районний суд виходив з того, що незаконність дій відповідача, щодо прийняття наказу від 10 квітня 2019 року про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності позивачем доведено.

Колегія суддів погоджується з цим висновком районного суду, оскільки він ґрунтується на нормах чинного законодавства України та відповідає фактичним обставинам справи.

Судом встановлене і матеріалами справи підтверджене таке.

ОСОБА_1 працює на посаді начальника РТ «Центр» СП «Енергозбут» Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго».

04 лютого 2019 року КП «Київтеплоенерго» був виданий наказ № 64 «Про проведення службової перевірки» (а.с. 16 т. 1). Наказано провести службову перевірку щодо зловживання службовим становищем окремих співробітників РТ «Центр» СП «Енергозбут» при наданні послуг з повірки та опломбування приладів обліку тепла та гарячої води споживачам КП на підставі інформації, зазначеної у службовій записці директора Департаменту безпеки виробничих підрозділів Дирекції безпеки від 31 січня 2019 року щодо зловживання службовим становищем окремих співробітників СП «Енергозбут» при наданні послуг з повірки та опломбування приладів обліку тепла та гарячої води споживачам КП; створено комісії у складі голови та трьох членів комісії. Термін проведення з 04 лютого 2019 року до 25 лютого 2019 року.

20 березня 2019 року комісією був складений Акт службової перевірки, відповідно до якого перевірка проводилася у зв`язку з можливим зловживанням службовим становищем окремими працівниками району тепло збуту РТ «Центр» СП «Енергозбут» КП «Київтеплоенерго» (а.с. 223-229 т. 1). Зазначено, що під час проведення службової перевірки було виявлено, що члени сім`ї начальника РТ «Центр» ОСОБА_1 (дружина та мати), є засновниками ТОВ «Теплосервіс-плюс», основним видом діяльності якого є монтаж водопровідних мереж, систем опалення та кондиціонування. Згідно інформації з інтернет-майданчику публічних закупівель «Prozorro» ТОВ «Теплосервіс-плюс» стало переможцем у 12 закупівлях на суму 604337, 99 грн. Один з договорів укладено з державною установою «Інститут педіатрії, акушерства і гінекології імені академіка О.М.Лук`янової Національної академії медичних наук України», що знаходиться на території обслуговування РТ «Центр», де начальником району теплозбуту є ОСОБА_1 . Згідно Положення про структурний підрозділ «Енергозбут» комунального підприємства виконавчого органу Київради основною метою діяльності структурного підрозділу є участь у виробничій діяльності підприємства, яка направлена на задоволення суспільних потреб споживачів у теплової енергії та інших послугах, що надаються підприємством, забезпечення стабільних надходжень до бюджету міста Києва та одержання прибутку для забезпечення економічних та соціальних потреб її працівників. Локальні внутрішні документи, пов`язані з виконанням виробничих завдань (Регламент, Положення про РТ «Центр», посадові (робочі) Інструкції працівників РТ) відсутні. Вказане є грубим порушенням наказу т.в.о. директора КП «Київтеплоенеро» від 25 червня 2018 року «Про порядок розроблення положень про структурні підрозділи та посадових (робочих) інструкцій персоналу» (наказ КП від 25 червня 2018 року № 103), яким була встановлена кінцева дата розроблення таких документів - до 13 липня 2018 року. На думку дирекції безпеки відсутність таких документів призводить до невизначеності в обов`язках працівників, створює можливість для зловживань службовим становищем. Також це призводить до ситуації, коли порушників неможливо притягнути до дисциплінарної відповідальності (крім як за порушення трудового розпорядку).

Проведеною службовою перевіркою також було встановлено непоодинокої факти внесення працівниками РТ «Центр» корегування показників без наявності об`єктивного підтвердження до Програмного комплексу БІТЕК стосовно споживачів з інших районів міста в тому числі своїх знайомих, без фактичного зняття показань лічильників. Внесення ознак ВОТЕ по споживачам здійснюється без належного контролю, що призводить до можливих фінансових втрат компанії.

Так, Кодекс корпоративної етики та службової поведінки (п. 2.1) встановлює Правила та принципи ділової поведінки працівників, у тому числі працівник повинен: добросовісно та розумно діяти в інтересах підприємства, відповідально ставитися до виконання своїх обов`язків, визначених чинним законодавством України та внутрішніми документами Підприємства; використовувати робочий час для виконання своїх службових обов`язків; відокремлювати особисті проблеми від виробничих відносин; усвідомлювати вплив своєї поведінки на репутацію та уникати дій, не сумісних з іміджем підприємства.

Наказом директора СП «Енергозбут» КП «Київтеплоенерго» від 10 квітня 2019 року № 1-Д/ЕЗ «Про порушення вимог нормативно-розпорядчих документів» у зв`язку з службовою перевіркою, проведеною на підставі наказу КП «Київтеплоенерго» від 04 лютого 2019 року щодо можливого зловживання службовим становищем окремими працівниками району теплозбуту «Центр», виявлено, непоодинокі факти внесення працівниками коригування показань до програмного комплексу БІТЕК без наявності об`єктивного підтвердження, що вказує на відсутність належного контролю з боку начальника РТ «Центр» ОСОБА_1 за достовірністю інформації. Зазначена обставина підтверджується Актом службової перевірки від 20 березня 2019 року. З огляду на викладене та з метою недопущення подібних порушень в подальшому, керуючись розпорядженням СП «Енергозбут» від 06 березня 2019 року № 22 «Про відповідальність за недобросовісне виконання посадових обов`язків», п. 3.11, п. 3.1.2, п.7.1. додатка 6 до колективного договору КП «Київтеплоенерго» на 2017-2019 роки «Правила внутрішнього трудового розпорядку працівників КП «Київтеплоенерго» і ст. 139, 147, 148, 149, 151 КЗпП України ОСОБА_1 оголошено догану (а.с.15 т. 1).

Згідно зі ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення.

Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 147-1 КЗпП України, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

На працівників, які несуть дисциплінарну відповідальність за статутами, положеннями та іншими актами законодавства про дисципліну, дисциплінарні стягнення можуть накладатися також органами, вищестоящими щодо органів, вказаних у частині першій цієї статті.

Відповідно до ст. 148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Відповідно до ст. 149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення.

За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Порушення трудової дисципліни - це невиконання чи неналежне виконання працівником, без поважних причин, обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. Трудові обов`язки працівника визначаються у посадовій (робочій) інструкції. КЗпП України не містить переліку випадків, в яких може застосовуватися догана чи звільнення. Притягнення до дисциплінарної відповідальності і накладення стягнення - це право роботодавця, а не його обов`язок. При визначенні виду стягнення враховуються і попередня робота працівника, його ставлення до праці. До застосування дисциплінарного стягнення власник повинен зажадати від працівника письмові пояснення. Якщо працівник відмовився від цього, власник повинен скласти акт про відмову від дачі пояснень і провести дисциплінарне розслідування порушення трудової дисципліни. Власник підприємства зобов`язаний, застосовуючи певний вид дисциплінарного стягнення, видати наказ (розпорядження), в якому в обов`язковому порядку вказуються мотиви застосування стягнення.

Пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі № 452/970/17 (провадження № 14-157цс19) зроблено висновок, що "роботодавець не може ставити у вину працівникові та притягати його до дисциплінарної відповідальності у випадку невиконання обов`язків, які не обумовлені трудовим договором і про які працівник не був проінформований належним чином".

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 березня 2018 року в справі № 761/6874/17 (провадження № 61-1452св18) зазначено, що "відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків".

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 червня 2018 року у справі № 664/2820/15-ц (провадження № 61-19602св18) зроблено висновок, що "ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок".

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2019 року в справі № 572/1644/17-ц (провадження № 61-42575св18) зроблено висновок, що "порушенням трудової дисципліни визнається невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, тобто для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності".

Разом з тим правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника.

Разом з тим, відповідно до Наказу директора СП «Енергозбут» КП «Київтеплоенерго» від 10 квітня 2019 року № 1-Д/ЕЗ «Про порушення вимог нормативно-розпорядчих документів» вина працівника не була встановлена.

Розглядаючи спір, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції, не зважаючи на доводи апеляційної скарги, повно та всебічно дослідив і оцінив обставини справи, належність, допустимість, достовірність кожного наданого сторонами доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, в тому числі й тих, на які посилається апелянт, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон який їх регулює, та дійшов до обґрунтованого висновку про часткове задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги не спростовують установлених у справі фактичних обставини та висновків суду першої інстанції обґрунтовано викладених в мотивувальній частині судового рішення, а зводяться до незгоди апелянта з висновками суду щодо їх оцінки, а також містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом, який їх спростував.

Не зважаючи на заяви апелянта, ним не зважаючи на вимоги ст. 12, 81 ЦПК України, належних і допустимих доказів на підтвердження обставини, на які він посилається як на підставу своїх заперечень перед судом не доведено.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів заявника та їх відображення у судовому рішенні, питання вичерпності висновків суду першої інстанції, колегія суддів виходить з того, що у справі, що розглядається, сторонам було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи викладені в апеляційній скарзі не спростовують обґрунтованих і правильних висновків суду першої інстанції.

При цьому, колегія суддів враховує висновки Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) про те, що право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, який захищає особу від сваволі. Рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (§§ 29, 30 рішення ЄСПЛ у справі «Руїз Торія проти Іспанії»). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною. Більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх (§ 2 рішення ЄСПЛ у справі «Хірвісаарі проти Фінляндії»).

В судовому рішенні у достатній мірі викладені мотиви, на яких воно базується, зауваження сторін «заслухані», тобто належним чином вивчені судом усі їх доводи та суд навів обґрунтування своїх рішень (рішення ЄСПЛ у справах «Мала проти України»; «Суомінен проти Фінляндії»).

Інші доводи апеляційної скарги свідчать про довільне тлумачення стороною відповідача положень законодавства, а тому також не можуть бути підставою для скасування правильного по суті та справедливого судового рішення.

Тому, на думку колегії суддів, апеляційну скаргу відповідача слід залишити без задоволення, а рішення районного суду - без змін.

Керуючись ч. 6 ст. 259, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. 268, 375, 367, 381- 384 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» залишити без задоволення.

Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 10 лютого 2020 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у випадках визначених ст. 389 ЦПК України.

Судді: С.В. Лівінський,

Р.В. Березовенко,

В.А. Нежура