22.07.2020 Справа № 756/8209/20
№756/8209/20
№2-з/756/182/20
УХВАЛА

22 липня 2020 року Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Шевчука А.В.,

за участі секретаря - Парфенчик К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

в с т а н о в и в:

У липні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа - Одинадцята київська державна нотаріальна контора про визнання недійсним заповіту складеного його померлим батьком ОСОБА_3 , 20.03.2017 року за реєстровим №3-118.

Разом з позовною заявою представником позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 подано заяву про забезпечення позову.

В заяві представник заявника вказує на те, що за оспорюваним заповітом ОСОБА_2 є спадкоємцем померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , в тому числі спадкової квартири АДРЕСА_1 . За таких обставин, у зв`язку з недопущенням відчуження спадкового майна, просив про накладення арешту на вказану квартиру та заборони передачі її в заставу.

Згідно з ч.1 ст.153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Більше того, у відповідності ст.152 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи.

З огляду на зазначене, в судове засідання для вирішення питання забезпечення позову сторони не викликались.

При цьому, дослідивши матеріали позову та поданої заяви, суд вважає, що заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

Забезпечення позову допускається, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п.п.2, п.п. 4 ч.1 ст.150 ЦПК України, позов забезпечується забороною вчиняти певні дії, забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору.

Відповідно до пункту 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Згідно п. 3 наведеної вище Постанови Пленуму Верховного Суду України позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або інших осіб.

Оскільки предметом даного позову є немайнова вимога лише про визнання заповіту недійсним, суд дійшов висновку про відсутність підстав вважати, що незабезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду у даній справі.

Більше того, ні матеріали позову ні заяви про забезпечення позову не містять доказів на підтвердження належності квартири АДРЕСА_1 спадкодавцю та її входження у спадкову масу та прийняття спадщини ОСОБА_2 .

За таких обставин, з огляду на зміст позовних вимог, заява про забезпечення позову ґрунтується лише на припущеннях, а ініційований позивачем вид забезпечення позову не є співмірними із заявленими позовними вимогами і суперечать змісту заходів забезпечення та меті їх застосування, яка полягає в захисті інтересів учасників процесу, а не в позбавленні (порушенні) прав інших осіб.

Керуючись ст.ст. 149, 150, 153 ЦПК України, суд,

постановив:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя А. В. Шевчук