Справа № 615/299/20
Провадження № 2/615/166/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2020 року м. Валки

Валківський районний суд Харківської області у складі :

головуючого судді Токмакової А.П.,

секретаря судового засідання Антоненко М.Г.,

при розгляді в спрощеному судовому провадженні в приміщенні суду міста Валки Харківської області матеріалів цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

11.03.2020 року позивач звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить розірвати укладений між сторонами шлюб, зареєстрований 29.08.2015 року Кохомською міською філією комітету Іванівської області ЗАГС, актовий запис №287.

Після виконання вимог ст.187 ЦПК України на підставі ухвали Валківського районного суду Харківської області від 31.03.2020 року відкрито провадження у цивільній справі. З урахуванням вимог ст.274 ЦПК України розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження, в зв`язку з чим роз`яснено сторонам про порядок та строки виконання ними вимог цього Кодексу.

Не дивлячись на прийняті судом заходи, копія позовного матеріалу повернута до суду без вручення відповідачу, який за місцем реєстрації відсутній.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали, суд приймає до уваги, що громадянину України, який перебуває на території України та бажає розірвати шлюб, зареєстрований іноземною державою, в тому числі з іноземцем, треба перш за визначитися, правом якої країни керуватися при вирішенні питання про розірвання шлюбу, а також до суду (уповноваженого органу) якої країни звертатися із заявою про розірвання шлюбу.

Питання визначення права, яке підлягає застосуванню до відносин розірвання шлюбу у даному випадку, вирішується колізійними нормами, що закріплені в ЗУ «Про міжнародне приватне право», відповідно до ст. 63 якого, припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу.

Згідно зі ст. 60 Закону, правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, а за його відсутності - правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання, за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання у цій державі, а за відсутності такого - правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином (ч. 1); подружжя, яке не має спільного особистого закону, може обрати право, що буде застосовуватися до правових наслідків шлюбу, якщо подружжя не має спільного місця проживання або якщо особистий закон жодного з них не збігається з правом держави їхнього спільного місця проживання (ч. 2); вибір права згідно з частиною другою цієї статті обмежений лише правом особистого закону одного з подружжя без застосування частини другої статті 16 цього Закону. Угода про вибір права припиняється, якщо особистий закон подружжя стає спільним.

Статтею 16 Закону визначено: особистим законом фізичної особи вважається право держави, громадянином якої вона є.

Таким чином, виходячи з положень Закону, припинення шлюбу здійснюється відповідно до правових положень:

?спільного особистого закону подружжя - права держави, громадянами якого вони є;

?права держави, в якій особи постійно проживали (якщо хоча б один із подружжя продовжує там проживати);

?права, з яким обидва з подружжя мають тісний зв`язок (наприклад, розташування спільного майна).

Проте слід мати на увазі положення ст. 3 Закону: якщо міжнародним договором України передбачено інші правила, ніж встановлені цим Законом, застосовуються правила цього міжнародного договору.

Вирішення цих питань потребує надання особистих пояснень сторін в судовому засіданні про обставини справи.

Відповідно до положень ч.5 ст.279 ЦПК за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

За змістом ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

У відповідності до вимог ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Таким чином, з метою дотримання завдань цивільного судочинства, встановлених у ст.2 ЦПК України, суд вважає необхідним здійснення сторонами процесуальної дії щодо надання особистих пояснень в судовому засіданні про обставини справи, що є підставою для проведення судового розгляду в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

На підставі викладеного, керуючись статтями 258-260,274,277 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Судовий розгляд у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу проводити за правилами спрощеного позовного провадження, передбаченого ст.ст.274-279 ЦПК України, в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Судове засідання призначити на 10:00 год. 11.08.2020 року в залі Валківського районного суду Харківської області (м. Валки, вул. Харківська, 4).

Визнати обов`язковою явку сторін для надання особистих пояснень в судовому засіданні про обставини справи.

Інформацію щодо цивільної справи учасники справи можуть отримати за веб-адресою: http://court.gov.ua/fair/.

Ухвала суду може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Валківський районний суд Харківської області протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення лише в частині порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя А.П. Токмакова