__________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 947/7951/20
Провадження № 2-з/947/837/20
У Х В А Л А

про прийняття заяви про зменшення позовних вимог

відмову у задоволенні клопотань

20.07.2020 року

Київський районний суд м. Одеси,

головуючий суддя Куриленко О.М.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ГУНП Сницирева А.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в м. Одесі клопотання позивача ОСОБА_1 про прийняття заяви про зменшення позовних вимог, виклик свідків та витребування доказів по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Прокуратури Одеської області, Головного управління Національної поліції в Одеській області про стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

09 квітня 2020 року позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить: стягнути з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом безспірного списання коштів з Єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) 1 585 000 гривень на відшкодування моральної шкоди. Судові витрати покласти на державу, стягнувши їх з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом безспірного списання коштів з Єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Ухвалою судді від 13 квітня 2020 року провадження у справі було відкрито та призначено підготовче засідання.

Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду сповіщені належним чином у порядку ст.ст. 128-130 ЦПК України.

В ході даного підготовчого засідання позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про зменшення позовних вимог, а саме просила ухвалити рішення яким: стягнути з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом безспірного списання коштів з Єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) 585 000 гривень на відшкодування моральної шкоди.

Крім того, позивач звернулась з заявою про виклик свідків: її, ОСОБА_2 , брата ОСОБА_3 бувшого співробітника ОНМУ ОСОБА_4 , бувшого завідуючого кафедрою «Іноземні мови» ОСОБА_5 . сусідку ОСОБА_6 . А також витребувати у відповідача-3 (Головне управління національної поліції в Одеській області, адреса: 65080, місто Одеса, вул. Академіка Філатова, 15-А тел.: +38 , 779-49-61; 731-43-95; 725-32-16 Email: ) матеріали кримінального провадження №0005923 від 27.11.2014 (кримінальна справа №25 від 16.02.2010) в повному обсязі.

Представник відповідача Головного управління Національної поліції в Одеській області Сницерев Андрій Сергійович заперечував проти задоволення клопотання про витребування доказів, інші питання залишив га розсуд суду. В свою чергу звернувся з клопотанням про заміну відповідача вказуючи на те, що Головне управління Національної поліції в Одеській області не є належним відповідачем у справі.

Представники відповідачів Державної казначейської служби України, Прокуратури Одеської області у судове засідання не з`явились, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, від представника прокуратури надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з зайнятістю в інших судових провадженнях.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку сторін, суд вважає можливим задовольнити заявлене клопотання про зменшення позовних вимог, виходячи з наступного.

Згідно ч. 1-3 ст. 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Виходячи з загальних положень ЦПК України підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена та адресована суду письмова вимога, яка складається з вимоги процесуального характеру (відкрити провадження по справі) і вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право).

Предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підстава позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об`єктивуються у поданих доказах. Верховний Суд України відзначив, що під підставами позову, які згідно зі ст. 49 ЦПК може змінити лише позивач, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а не самі по собі посилання позивача на певну норму закону, яку суд може замінити, якщо її дія не поширюється на дані правовідносини.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд України відзначив, якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Зміна предмету позову може означати заміну однієї матеріально-правової вимоги позивача до відповідача іншою або доповненням позивачем первісних вимог новими.

Отже, згідно з законом позивач має право змінити один з елементів позову, одночасно змінювати підставу і предмет позову неможливо, оскільки в подібному випадку буде пред`явлений позов з абсолютно нових мотивів

Так, згідно частини 3 статті 49 ЦПК України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

А частиною 5 статі 49 ЦПК України чітко зазначено, що у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Отже, суд вважає за необхідне прийняти до провадження суду заяву позивача про зменшення розміру позовних вимог.

Що стосується клопотання про витребування та виклик свідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно п. 4 ч. 5 ст. 13 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Положеннями ст. 95 ЦПК України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Як визначено у ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Тобто, заявляючи клопотання про витребування доказів, особа повинна зазначити причини, з яких вона не може одержати цей доказ самостійно, до клопотання обов`язково долучаються письмові докази (відомості), які підтверджують неможливість одержання таких доказів самостійно. При цьому, необхідним є обґрунтування, які саме обставини можуть бути підтверджені витребуваними доказами, а також їх значення для правильного розгляду та вирішення справи.

Вирішуючи дане питання, суд виходить з того, що наразі матеріали кримінального провадження №0005923направлені до слідчого відділу Суворовського ВП в м. Одесі ГУ НП в Одеській області для організації подальшого досудового розслідування. Тобто, на теперішній час приводяться слідчі дії, а від так суд позбавлений можливості вирішувати питання про їх витребування.

Аналізуючи предмет та підстави позову, характер спірних правовідносин, суд вважає, що свідки, яких просить викликати та допитати позивач, не можуть надати будь-яких даних на підтвердження фактичних обставин, що стосуються предмета доказування, відтак правового значення для вирішення спору по суті не мають.

У зв`язку з вищевикладеним, на підставі повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження наявних у справі доказів, з`ясування фактичних обставин, суд приходить до висновку, що клопотання позивача про витребування доказів та виклик свідків задоволенню не підлягає, через його безпідставність та необґрунтованість.

Відносно клопотання відповідача про заміну відповідача.

У відповідності до ст.. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку. Відповідач, замінений іншим відповідачем, має право заявити вимогу про компенсацію судових витрат, здійснених ним внаслідок необґрунтованих дій позивача. Питання про розподіл судових витрат вирішується в ухвалі про заміну неналежного відповідача

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що в даному випадку процесуальний закон наділяє правом заміни відповідача або залучення співвідповідача виключно позивача і у відповідності до положень частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках

Тож, суд не має права за клопотанням відповідача вирішити питання про залучення до участі у справі співвідповідача або з власної ініціативи замінити відповідача, оскільки наслідки вчинення процесуальних дій по заміні чи залученню співвідповідача несе позивач.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що клопотання представника відповідача Головного управління Національної поліції в Одеській області Сницерева Андрія Сергійовича про зміну відповідача слід залишити без задоволення, так як позивач проти його задоволення заперечувала, а суд такими повноваженнями не наділений.

На підставі викладеного і керуючись ст. 49, 53, 118, 274, 277, 353 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Клопотання позивача ОСОБА_1 про прийняття заяви про зменшення позовних вимог задовольнити.

Прийняти до провадження суду заяву ОСОБА_1 про зменшення позовних вимог в редакції від 06.07.2020 року, продовжити розгляд справи за даними позовними вимогами.

У задоволенні клопотань позивача ОСОБА_1 про витребування доказів та виклик свідків та клопотання представника відповідача Головного управління Національної поліції в Одеській області Сницерева Андрія Сергійовича про зміну відповідача відмовити.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://ki.od.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Суддя Куриленко О. М.