Справа № 383/615/20
Номер провадження 2/383/300/20
УХВАЛА

24 липня 2020 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області в складі головуючого судді Бондаренка В.В., в приміщенні Бобринецького районного суду Кіровоградської області, розглянувши матеріали цивільної справи позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Головного управління Держгеокадастру в Кіровоградській області, третя особа відділ Бобринецькому районі Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, про визнання недійсними та скасування наказів, скасування державної реєстрації земельних ділянок та скасування права власності на земельні ділянки, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Заболотній Павло Леонідович звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Головного управління Держгеокадастру в Кіровоградській області, третя особа відділ Бобринецькому районі Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, про визнання недійсними та скасування наказів, скасування державної реєстрації земельних ділянок та скасування права власності на земельні ділянки з тих підстав, що земельні ділянки з кадастровими номерами :02:000:9010 та :02:000:9035, загальною площею 50 га. перебували в оренді позивача за договором оренди землі, спір про поновлення якого на даний час розглядається в Бобринецькому районному суді Кіровоградської області по цивільній справі №349/249/20. Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області надало дозвіл на розроблення документації із землеустрою ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 в межах вказаних земельних ділянок. Після реєстрації земельних ділянок їм було присвоєно номери: :02:000:5139, :02:000:5142, :02:000:5141, :02:000:5143, :02:000:5140, :02:000:5144, :02:000:5146, :02:000:5145, :02:000:5147, :02:000:5148, :02:000:5151, :02:000:5150, :02:000:5153, :02:000:5149, :02:000:5152, :02:000:5155, :02:000:5154, :02:000:5156, :02:000:5157, :02:000:5158, :02:000:5160, :02:000:5161. Після реєстрації кадастрових ділянок Головним управлінням Держгеокадастру в Кіровоградській області вказані земельні ділянки було передано у власність вищевказаним особам. В подальшому здійснено реєстрацію права власності на зазначені земельні ділянки реєстратором Соколівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області. Після реєстрації права власності на земельні ділянки зазначені земельні ділянки перейшли у власність відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

За змістом ст.187 ЦПК України суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви, а також до документів, які додаються до неї, встановлені ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Вказана вище позовна заява підлягає залишенню без руху, так як не відповідає вимогам ч.3 ст.175 ЦПК України та оформлена з порушенням вимог ч.1 ст. 177 ЦПК України.

Згідно п. п. 4, 5 ч.3 ст.177 ЦПК України позовна заява повинна містити:

зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них;

виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однак, речення, що міститься в пункті 1 прохальної частини позовної заяви за змістом не закінчено, а містить лише посилання на накази Головного управління Держгеокадастру в Кіровоградській області про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою з прізвищами, ім`ям та по-батькові двадцяти двох осіб, що позбавляє суд можливості не тільки з`ясувати зміст вимоги - спосіб захисту прав або інтересів позивача, але і суть вказаного речення.

Другий пункт вимог прохальної частини позовної заяви містяться вимоги про скасування державної реєстрації земельних ділянок з кадастровими номерами :02:000:5139, :02:000:5142, :02:000:5141, :02:000:5143, :02:000:5140, :02:000:5144, :02:000:5146, :02:000:5145, :02:000:5147, :02:000:5148, :02:000:5151, :02:000:5150, :02:000:5153, :02:000:5149, :02:000:5152, :02:000:5155, :02:000:5154, :02:000:5156, :02:000:5157, :02:000:5158, :02:000:5160, :02:000:5161, які знаходяться на території Кривоносівської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, площею по 2 га. кожна. Однак вказані вимоги не містять посилання на орган чи посадову особу, що здійснила вказану реєстрацію, які позивач просить скасувати, зокрема державну реєстрацію якогось речового права на вказані земельні ділянки чи державну реєстрацію, якою присвоєно кадастровий номер, тощо, що також може вплинути на коло відповідачів. Натомість виклад обставин позовної заяви також не дає можливості зрозуміти дійсний зміст вказаної вимоги та підстави по кожній із вимог, зазначених в цьому пункті позовної заяви. Таким чином, у вказаних вимогах не визначено спосіб захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Третій пункт вимог прохальної частини позовної заяви містяться вимоги про визнання недійсними та скасування наказів Головного управління Держгеокадастру в Кіровоградській області про затвердження документації та надання земельних ділянок у власність ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 . Однак вказані особи не зазначені в позові відповідачами, хоча позивачем оспорюється їх права власності, а отже рішення суду за результатом розгляду справи може вплинути також на їх права і обов`язки. Також позивачем в порушення вимог ч.1 ст.177 ЦПК України не додано копії позовної заяви з доданими до неї документами для кожного із зазначених осіб (у відповідності до кількості відповідачів і третіх осіб).

Четвертий пункт вимог прохальної частини позовної заяви містяться вимоги про скасування права власності на вищевказані земельні ділянки, однак не вказано, осіб на яких вказані права власності зареєстровані, що позбавляє суд можливості з`ясувати до якого саме з відповідачів кожна з вимог пред`явлена та хто є відповідачем по вказаним із вимог про скасування права власності щодо кожної із ділянок.

З огляду на вищевикладене вважаю, що позовна заява не є належним чином оформленою та подана до суду не у відповідності до вимог цивільного процесуального закону, який діє на час подачі позовної заяви.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно положень ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

В прохальній частині позовної заяви позивач клопоче про зменшення суми судового збору до 10510 грн.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» з 1 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2102 гривень.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру, судовий збір справляється в 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та за вимогою немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (0,4*2102 грн. = 840,8 грн.).

Згідно ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Дослідивши зміст позовної заяви встановлено, що остання не містить зазначення ціни позову, однак позовна вона містить 84 вимоги немайнового характеру (840,8 грн. * 84 = 70627,2 грн.). До позову долучено квитанцію про сплату судового збору в сумі 10510 грн. Отже позивачем недоплачено судовий збір за вимогами немайнового характеру в розмірі 60117,2 грн. (70627,2 грн. - 10510 грн. = 60117,2 грн.)

Частиною 1 статті 136 ЦПК України передбачено, що суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, зменшення судом розміру судового збору можливе лише за наявності умов, передбачених в частині 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», а саме розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; позивач має належати до переліку осіб, зазначених в пункті 2 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір»; предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Однак, предмет даного позову не належить до соціальних, трудових, сімейних, житлових прав чи відшкодування шкоди здоров`ю. Позивач не належить до категорій осіб, зазначених в п.2 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та на це не посилається. Пенсіонери в переліку осіб, наведених в пункті 2 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», відсутні.

Отже, наявність у позивача статусу пенсіонера із сукупним розміром її пенсії в сумі 50950,58 грн. за період з січня 2019 року по червень 2020 року не дає право суду зменшити розмір судового збору на підставі, зазначеній у частині першій статті 8 Закону України «Про судовий збір», у зв`язку з чим вимога про зменшення розміру судового збору до 10510 грн. задоволенню не підлягає.

Таким чином, позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 60117,2 грн. та надати оригінал квитанції про сплату судового збору.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частина 3 ст.185 ЦПК України вказує, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищевикладені обставини, вважаю доцільним залишити позовну заяву без руху та надати строк для виправлення вказаних вище недоліків позову, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, роз`яснити позивачу, що в разі невиконання ухвали в зазначений судом строк позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачу.

Керуючись ст.ст. 95, 175, 177 185, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Головного управління Держгеокадастру в Кіровоградській області, третя особа відділ Бобринецькому районі Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, про визнання недійсними та скасування наказів, скасування державної реєстрації земельних ділянок та скасування права власності на земельні ділянки залишити без руху.

Запропонувати позивачу ОСОБА_1 та її представнику адвокату Заболотньому Павлу Леонідовичу виправити недоліки позову протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали, а саме:

викласти вимоги позовної заяви у відповідність до вимог п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, згідно якої останні мають містити спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

визначитись з колом відповідачів за вимогами про визнання недійсними та скасування наказів Головного управління Держгеокадастру в Кіровоградській області про затвердження документації та надання земельних ділянок у власність ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 та надати до суду копії позовної заяви та копії всіх документів, доданих до неї, у відповідності до кількості відповідачів і третіх осіб;

у вимогах про скасування права власності на земельні ділянки вказати осіб, на яких вказані права власності зареєстровані, для з`ясування відповідача за кожною із цих вимог.

визначити та зазначити в позовній заяві ціну позову згідно якої доплатити судовий збір за позовними вимогами немайнового характеру в сумі 60117 гривень 20 копійок.

Виправлення зазначених недоліків передбачає подання позивачем позовної заяви в новій редакції з доданими до неї документами для суду та її копії відповідно кількості сторін.

Реквізити для сплати судового збору:

Отримувач коштів УК у Бобринецькому районі / Бобринецький район /22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37928321

Банк отримувача Казначейство України

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0011064

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу:

*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Бобринецький районний суд Кіровоградської області (назва суду, де розглядається справа)

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та підлягає поверненню позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана суддею 24.07.2020 року.

Суддя В.В. Бондаренко