Р. С. З. № 62
У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

20 липня 2020 року Суддя Маньківського районного суду, Черкаської області В.Л. Маренюк, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до Міністерства Фінансів України та ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» про визнання права на приватизацію житла,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідачів про визнання права на приватизацію житла.

На підставу своїх вимог спирається на те, що позивач, працює на посаді оператора 4-го розряду ГРС м. Умань лінійно-експлуатаційної служби Гайсинського лінійного управління магістральних газопроводів філії УМГ "Черкаситрансгаз" в ПАТ "УКРТРАНСГАЗ" з 02.01.1995 року по даний час, тобто більше 25 років.

З моменту зарахування на посаду, йому було виділено житло в АДРЕСА_1 , де він проживає разом із сім`єю та з 2008 року зареєстрований в наданому житлі.

Вселення у даний будинок здійснено на підставі Ордеру на житлове приміщення Серія НОМЕР_1 виданого Виконавчим комітетом Маньквської Ради народних депутатів 19.01.1994 року.

Згідно листа Маньківської селищної ради від 23.04.2020 р. №555/02-14, у Маньківській селищній раді відсутні відомості про присвоєння житловому будинку розташованому за адресою АДРЕСА_1 статусу "Службового житла". Крім того повідомлено, що Маньківською селищною радою статусу "Службового житла" вказаному будинку не надавався.

Житло знаходиться в двоповерховому будинку, та складається з двох квартир, що мають окремі входи та включає в себе господарські будівлі та споруди (гараж, сарай, криниця, паркан тощо.

В 2013 році, за участі позивача, було виготовлено всю технічну документацію на зазначений будинок та введено його в експлуатацію та передано у державну власність, згідно Витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, про реєстрацію права власності, власником будинку, являється Міністерство енергетики та вугільної промисловості України.

28.09.2016 року, житловий будинок та інші господарські споруди, як об`єкт житлової нерухомості, зареєстровано в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за реєстраційним номером 231 на підставі наказу серії та номеру: 265, виданого 06.09.2016 р. видавник ПАТ "УКРТРАНСГАЗ"; наказ, серія та номер: 530, виданий 18.07.2012 , видавник Міністерство енергетики та вугільної промисловості України; Свідоцтво про право власності серія та номер; НОМЕР_2 , виданий 27.11.2011, видавник: селищний голова.

Власник майна: Держава в особі Кабінету Міністрів України, , країна реєстрації: Україна.

Правовий режим майна: право господарського відання, Публічне акціонерне товариство "УКРТРАНСГАЗ".

Позивач, більше 15 останніх років, самостійно утримує частину будинку, в якій він проживає зі своєю сім`єю. Ні від АТ "Укртрансгаз" до цього, ні від ТОВ "Оператор ГТС України" наразі, жодної підтримки чи участі в утриманні та обслуговування будинку не було. АТ "Укртрансгаз" лише здійснювали періодично інвентаризацію майна, додаючи до переліку майна об`єкти, які було збудовано за власні кошти позивачем. Позивач самостійно замінив вікна, вхідні та міжкімнатні двері, неодноразово робив поточні ремонти будинку як всередині так і зовні. Завжди самостійно оплачував усі комунальні послуги, в тому числі за використання природного газу.

Наразі, станом на 06.07.2020 року, згідно інформації з Реєстру речових прав, право власності на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , досі зареєстровано за державою, в особі Кабінету Міністрів України; правовий режим майна: право господарського відання, Публічне акціонерне товариство "Укртрансгаз".

Починаючи з 2015 року почався процес підготовки до передачі житлового будинку у власність Громади Маньківки, за ініціативи тодішнього балансоутримувача будинку АТ "Укртрансгаз" в особі структурного підрозділу Філії "Черкаситрансгаз" Гайсинського ЛВУМГ. було отримано згоду органу місцевого самоврядування на передачі у комунальну власність житлового будинку.

Однак все зупинилося на отриманні від Маньківськоської селищної ради Рішення № 5-31/УІІ від 2016 року.

Починаючи з 2017 року, ОСОБА_1 , неодноразово звертався до ПАТ "УКРТРАНСГАЗ", як до балансоутримувача та до Міністерства енергетики та вугільної промисловості як до органу, що має право приймати рішення щодо вчинення будь яких дії щодо даного майна, Міністерства економічного розвитку та торгівлі України як до вищого органу виконавчої влади, що є вищим органом у системі виконавчої влади та здійснює державну політику щодо координації дій з Міністерством енергетики та вугільної промисловості України, з проханням роз`яснити ситуацію, щодо передачі вищевказаного майна з державної у комунальну власність, для можливості подальшої його приватизації та реалізації свого конституційного права, передбаченого статтею 47 Конституції України, згідно якої, кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду. Громадянам, які потребують соціального захисту, житло надається державою та органами місцевого самоврядування безоплатно або за доступну для них плату відповідно до закону. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.

Проте, звернення не дали жодного результату, крім обіцянок в найкоротші строки вирішити поставлене питання та повідомити заявника.

Міністерство енергетики та вугільної промисловості посилається на неврегульованість даного питання на законодавчому рівні, Міністерство економічного розвитку та торгівля в свою чергу зазначає, що дане питання має чітке законодавче врегулювання, що саме Міненергетики має повноваження та можливості для прийняття рішень, щодо передачі майна.

АТ "Укртрансгаз" в свою чергу зазначає, що виконало всі можливі заходи направлені на можливість реалізації позивачем свого права на приватизацію житла. Зокрема неодноразово зверталося до Міненергетики, генерувало та направляло на адресу пакет документів для прийняття відповідного рішення, однак Міненергетики неодноразово повертало наданий пакет документів, посилаючись спочатку не неврегульованість даного питання законодавчо, пізніше через не активність наданих документів та зазначає на необхідності усунути недоліки.

Таким чином, всі здійснені заходи не дали жодного результату, жодної дії з боку Міненергетики не було здійснено і питання не було вирішено.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України "Про визначення уповноваженого органу управління державним майном газотранспортної системи, що використовується у процесі провадження діяльності з транспортування природного газу магістральними трубопроводами" від 15.11.2019 року №1087-р, Міністерство фінансів України визначено органом управління державним майном газотранспортної системи, що використовується в процесі провадження діяльності з транспортування природного газу магістральними трубопроводами.

Відповідно до п. 1. Визначити Міністерство фінансів уповноваженим органом управління державним майном газотранспортної системи, яке не підлягає приватизації, використовується у процесі провадження діяльності з транспортування природного газу магістральними трубопроводами, за переліком майна, складеним за результатами інвентаризації, проведеної акціонерним товариством "Укртрансгаз" відповідно до законодавства згідно з пунктом 3 плану заходів з виконання вимог щодо відокремлення і незалежності оператора газотранспортної системи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 вересня 2019 р. № 840, станом на 1 жовтня 2019 р., що додається до оригіналу.

Згідно п. 2. до 1 лютого 2020 р. акціонерному товариству "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" забезпечити передачу сертифікованому оператору газотранспортної системи документів, що підтверджують право власності на нерухоме майно (за наявності, технічної та супровідної документації до обладнання, що є складовою частиною майна, що використовується у процесі провадження діяльності з транспортування природного газу магістральними трубопроводами.

05.02.2019 року АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО "УКРТРАНСГАЗ" було засновано ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ОПЕРАТОР ГАЗОТРАНСПОРТНОЇ СИСТЕМИ УКРАЇНИ" код за місцезнаходження: 01010, м.Київ, Печерський район КЛОВСЬКИЙ УЗВІЗ інше ПОВЕРХ 16 буд. 7

В подальшому частку в статутному капіталі АТ "Укртрансгаз" перейшла до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "МАГІСТРАЛЬНІ ГАЗОПРОВОДИ УКРАЇНИ".

Згідно вищевказаного Розпорядження Кабміну, АТ "Укртрансгаз" було зобов`язано передати на баланс ТОВ "Оператор ГТС України" майно газотранспортної системи України, яке перебувало на його балансі.

Працівників Газотранспортної системи, в тому числі працівників газорозподільних станцій, яких по всій території України досить багато, було переведено на роботу у ТОВ "Оператор ГТС України".

Як було з`ясовано пізніше, до складу майна яке було передано з балансу АТ "Укртрансгаз" на баланс ТОВ "Оператор ГТС України" увійшов і будинок позивача.

На колективне звернення працівників ТОВ "Оператор ГТС України", в тому числі позивача, яке було направлено на адресу ТОВ "Оператор ГТС України" та Міністерства фінансів України.

Від ТОВ "Оператор ГТС України" було отримано відповідь ТОВВИХ-20-3433 від 26.03.2020 р., в якій зазначалося, що згідно Договору №13010-05/197 про передачу на праві господарського відання державного майна, що перебуває у державній власності та використовується у процесі провадження діяльності з транспортування природного газу магістральними трубопроводами від 21.11.2019 року та акту приймання-передачі від 01.01.2020 р. товариству передано майно в тому числі житлові будинку, серед яких будинок позивача, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом із тим, у відповіді зазначено, з посиланням на ЗУ "Про передачу об`єктів права державної та комунальної власності" уповноважений орган управління державним майном надає дозвіл на передачу у комунальну власність. Також у відповіді було посилання на Постанову Кабміну, про яку зазначалося вище.

Крім того, у відповіді зазначено, що для підготовки необхідного пакету документів щодо отримання погодження на передачу, необхідно вчинення дії із реєстрації права власності на дані об`єкти за Державою в особі Мінфіну, для чого необхідно отримання від Мінфіну довіреність на вчинення реєстраційних дій, однак станом на дату відповіді 26.03.2020 року, дана довіреність не видана, що унеможливлює підготовку необхідного пакету документів та відповідно можливості отримання погодження.

Мінфін в свою чергу у відповідь надано лист 47040-12/Ко-676/931 від 19.03.2020 р., в якому зазначено, що відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» приватизації не підлягають казенні підприємства та об`єкти, необхідні для виконання державою своїх основних функцій, для забезпечення обороноздатності держави, та об`єкти права власності Українського народу, майно, що становить матеріальну основу суверенітету України, зокрема, об`єкти інженерної інфраструктури та благоустрою міст, інших населених пунктів, включаючи мережі, споруди, устаткування, які пов`язані з постачанням споживачам води, газу, тепла, а також відведенням і очищенням стічних вод.

Крім цього, згідно із статтею 7 Закону України «Про трубопровідний транспорт» відчуження основних фондів, що є об`єктами державної власності, акцій та часток у статутному капіталі державних підприємств, що провадять діяльність з - транспортування магістральними трубопроводами і зберігання у підземних газосховищах, а також підприємств, установ, організацій, утворених внаслідок їх реорганізації, передача їх з балансу на баланс, у концесію, оренду, лізинг, заставу, управління, до статутного фонду інших юридичних осіб, вчинення інших правочинів, що можуть призвести до відчуження основних фондів, акцій та часток у статутному капіталі цих підприємств, а також основних фондів, що є об`єктами державної власності, та акцій Національної акціонерної компанії «Нафтогаз України», дочірніх та заснованих нею підприємств, забороняється.

В подальшому, на адресу Мінфіну та ТОВ "Оператор ГТС України" позивачем, було надіслано ще одне звернення від 28.04.2020 р. щодо надання можливості приватизації житла.

На яке отримано відповідь від ТОВ "Оператор ГТС України", в якій зазначено що у відповідності до частини другої ст. 4-1 ЗУ "Про передачу об`єктів права державної та комунальної власності "Постановою Кабміну №1482 від 21.09.1998 року "Про передачу об`єктів права державної та комунальної власності" передбачено, що безоплатна передача об`єктів державної власності, зокрема об`єктів житлового фонду, до комунальної власності, здійснюється за рішенням (погодженням] органу, уповноваженого управляти відповідним державним майном.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 15.11.2019 N 1087-р Міністерство фінансів України визначене уповноваженим органом управління державним майном газотранспортної системи, яке не підлягає приватизації, використовується у процесі провадження діяльності з транспортування природного газу магістральними трубопроводами, за переліком майна, складеним за результатами інвентаризації, проведеної АТ "Укртрансгаз" відповідно до законодавства згідно з пунктом 3 плану заходів з виконання Вимог щодо відокремлення і незалежності оператора газотранспортної системи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.09.2019 р. № 840.

З метою забезпечення реалізації права громадян на приватизацію житла Товариство листом від 11.06.2020 №ТОВВИХ-20-6619 звернулося до органу управління державним майном газотранспортної системи стосовно позиції Мінфіну щодо можливості передачі об`єктів житлового фонду, які не використовуються при транспортуванні природного газу, до комунальної власності. На даний час відповідь не отримана.

Мінфін у свою чергу, у відповіді на дане звернення зазначив, що згідно розпорядження Кабміну від 15.11.2019 N 1087-р Міністерство фінансів України визначено уповноваженим органом управління державним майном газотранспортної системи, яке не підлягає приватизації, використовується у процесі провадження діяльності з транспортування природного газу магістральними трубопроводами.

Тобто, у своїй відповіді Мінфін посилаючись на розпорядження Уряду, зазначає про неможливість приватизації державного майна газотранспортної системи, яке було передано в управління останнього, оскільки дане майно (житловий будинок розташований за адресою АДРЕСА_1 ) використовується у процесі провадження діяльності з транспортування природного газу магістральними трубопроводами.

Таким чином, формально посилаючись на організаційно-розпорядчий акт Уряду, Мінфін фактично відмовив у наданні будь яких роз`яснень по суті з даного приводу. Своїм листом, Мінфін констатує факт невизнання права позивача на приватизацію житла, що і змусило позивача звернутись з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/645/20 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства Фінансів України та ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» про визнання права на приватизацію житла.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 29 липня 2020 року о 12 годині 00 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 29 липня 2020 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 29 липня 2020 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.сourt.gov.ua/sud2312.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя В. Л. Маренюк