КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-з/824/559/2020 Доповідач - Кулікова С.В.
У х в а л а

м. Київ Справа № 752/13877/15-ц

20 липня 2020 року Київський апеляційний суд у складі судді Судової палати з розгляду цивільних справ Куліковаї С.В.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року,-

в с т а н о в и в:

Ухвалою Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 26 грудня 2019 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишено без руху, для подання на адресу Київського апеляційного суду оригіналу документу про сплату судового збору на суму 420 грн. 40 коп.

08 липня 2020 року ОСОБА_1 подав заяву про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року, в якій посилався на те, що залишаючи без руху заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 26 грудня 2019 року з підстав не сплати судового збору, суд апеляційної інстанції помилково послався на підпункт 3 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», тоді як вірно було б застосувати підпункт 4 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», згідно якого при подачі заяви про роз`яснення судового рішення, поданою фізичною особою, судовий збір становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Посилаючись на вищезазначене, заявник просив виправити описку в ухвалі Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року, а саме: замість помилкового посилання на «підпункт 3» пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» послатися на «підпункт 4».

Перевіривши матеріали справи, доводи заяви про виправлення описок, суд вважає, що заява про виправлення описок підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 1, ч. 2 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Згідно п. 19 Постанови Пленуму Верховного суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» судам роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адреси, зазначення дат та строків.

Так, з матеріалів справи вбачається, що ухвалою Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 26 грудня 2019 року залишено без руху, для подання на адресу Київського апеляційного суду оригіналу документу про сплату судового збору на суму 420 грн. 40 коп. Залишаючи без руху заяву ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 26 грудня 2019 року, суд послався на підпункт 3 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», згідно якого за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб) та для позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу (на рівні 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Разом з тим, відповідно підпункту 4 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» при подачі заяви про роз`яснення судового рішення, поданою фізичної особою, судовий збір становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, на виконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року ОСОБА_1 22 червня 2020 року надіслав заяву про усунення недоліків, додавши до неї оригінал квитанції про сплату судового збору на суму 420,40 грн.

Оскільки, в ухвалі Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року помилково зазначено «підпункт 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»», тоді як вірно - «підпункт 4 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»», суд дійшов висновку про наявність підстав для внесення виправлення в ухвалу Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року, та відповідно, задоволення заяви ОСОБА_1 .

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року задовольнити.

Виправити описку в тексті ухвали Київського апеляційного суду від 04 травня 2020 року, а саме: замість помилково зазначеного «підпункт 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»», вважати вірним «підпункт 4 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»».

Ухвала суду апеляційної інстанції може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя: