КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 липня 2020 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.

судді Березовенко Р.В., Лівінський С.В.,

секретар Шебуєв Д.А.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства Акціонерний Банк «УКРГАЗБАНК» на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 29 листопада 2019 року про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Акціонерний Банк «УКРГАЗБАНК», Приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Заєць Інни Олександрівни, Приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Осипенко Дмитра Олеговича, відділу Державної виконавчої служби Печерського районного управління юстиції у м. Києві про визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання недійсним свідоцтва та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень,

В С Т А Н О В И В:

У липні 2016 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів недійсним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. Свої вимоги обґрунтовувала тим, що 05.06.2013 ВДВС Печерського РУЮ в м. Києві відкрито виконавче провадження № 32892746 про звернення стягнення на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить позивачу. 08.08.2012 ТОВ «Оціночна компанія «Вега» проведено оцінку предмета іпотеки, та встановлено, що ринкова вартість становить 2 691 500,00 грн. 04.10.2013 перші прилюдні торги було визнано такими, що не відбулися. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 08.11.2012 зупинено реалізацію предмета іпотеки, а тому 09.11.2012 другі торги по реалізації предмета іпотеки не проводились через пряму заборону суду. 03.07.2014 приватним нотаріусом КМНО Заєць І.О. видано свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, за яким власником предмету іпотеки став ПАТ «Укргазбанк», 04.04.2016 приватним нотаріусом КМНО Осипенко Д.О. зареєстровано свідоцтво про реєстрацію прав та їх обтяжень. На підставі вищевикладеного, позивач вважає, що акт реалізації та видане на його підставі свідоцтво про придбання майна були прийняті із порушенням діючого законодавства, в силу чого вони повинні бути визнані недійсними, а рішення та запис про реєстрацію права власності - скасовані (а.с. 6-13).

Після відкриття провадження, позивач неодноразово звертався до суду із заявами про забезпечення позову шляхом накладення арешту на предмет іпотеки та заборони вчиняти банку реєстраційні дії щодо оскаржуваного майна, у задоволені яких було відмовлено.

29.11.2019 представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 було подано заяву про забезпечення позову шляхом зупинення реалізації майна через систему прилюдних (електронних) торгів (а.с. 55-57).

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 29.11.2019 заяву задоволено шляхом зупинення реалізації через систему прилюдних (електронних) торгів «Сетам» лоту № 390197, аукціон по якому призначено на 12.12.2019 - квартира АДРЕСА_1 (а.с. 62-63).

В апеляційній скарзі ПАТ АБ «Укргазбанк», посилаючись на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права просить скасувати ухвалу суду першої інстанції. Вказує, що банк є установою, спроможною відшкодувати позивачеві збитки, у випадку задоволення позовних вимог, що виключає наявність підстав для забезпечення позову. Крім того, забезпечення позову, шляхом зупинення продажу арештованого майна допускається лише у випадку подання позову про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, однак, жодних вимог про визнання права власності на квартиру позивачем не заявлялось (а.с. 74-80).

Відзиву від позивача не надходило.

В судовому засідання представник відповідача ПАТ «Укргазбанк» - Мартинюк Є.В. підтримав подану апеляційну скаргу та просив її задовольнити з викладених в ній підстав.

Представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , в судовому засіданні, заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив її відхилити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Суд апеляційної інстанції визнав за можливе розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явились, оскільки їх неявка не перешкоджає апеляційному розгляду справи (ч. 2 ст. 372 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Задовольняючи заяву про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

В частині 2 статті 149 ЦПК України передбачено, що позов забезпечується якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Згідно ст. 151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову. Позов дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб.

Невжиття заходів забезпечення позову не повинно мати наслідком заподіяння шкоди відповідачу, а вжиття таких заходів не повинно мати наслідком заподіяння шкоди заінтересованим особам. Однією з підстав задоволення заяви про забезпечення позову є спроможна вірогідність повідомлених обставин, що можуть перешкодити виконанню судового рішення. Тобто, підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, 05.06.2012 ВДВС Печерського РУЮ у м. Києві відкрито виконавче провадження № 32892746 з примусового виконання виконавчого листа № 2-1816/11, виданого 28.11.2011 Печерським районним судом м. Києва про звернення стягнення на квартиру АДРЕСА_1 , в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_3 в розмірі 739 444,16 дол. США та 1 558 931, 03 грн. за кредитним договором. Вищевказану квартиру було передано державним виконавцем на реалізацію торгуючій компанії ТОВ «ТД «Еліт Сервіс».

ДП «Сетам» неодноразово виставляло на реалізацію оскаржуване нерухоме майно, а саме: квартири АДРЕСА_1 на прилюдні торги, які за відсутності покупця було визнано такими, що не відбулись. Зменшивши ціну реалізації оскаржуваного нерухомого майна з 3 861 000,00 грн. до 2 716 629,51 грн., проведення наступних прилюдних торгів було призначено на 12.12.2019 через систему прилюдних (електронних) торгів ДП «Сетам», однак реалізація нерухомого майна у зазначений день була зупинена ухвалою суду від 29.11.2019, в якості заходу забезпечення позову, вжитого за заявою представника позивача.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Враховуючи те, що заборона на зупинення реалізації нерухомого майна через систему прилюдних (електронних) торгів ДП «Сетам» було накладено лише на один день, то скасування такого заходу не буде ефективним відновленням цивільного права відповідача, а тому ухвала суду першої інстанції, якою забезпечувалось вчинення конкретної процесуальної дії, не може бути скасована після спливу часу у який така подія вже відбулась.

Отже, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду та законність і обґрунтованість постановленої ухвали, порушень норм процесуального права, які є підставою для скасування ухвали, в справі не виявлено.

Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду без змін.

Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Прохання відповідача про стягнення судових витрат за розгляд даної апеляційної скарги є передчасним, оскільки розподіл судових витрат проводиться судом першої інстанції після завершення розгляду справи по суті та відповідно до задоволених позовних вимог згідно ст. 141 ЦПК України.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 268, 367, 368, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства Акціонерний Банк «УКРГАЗБАНК» залишити без задоволення.

Ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 29 листопада 2019 року про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства Акціонерний Банк «УКРГАЗБАНК», Приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Заєць Інни Олександрівни, Приватного нотаріуса Київського нотаріального округу Осипенко Дмитра Олеговича, відділу Державної виконавчої служби Печерського районного управління юстиції у м. Києві про визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання недійсним свідоцтва та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту може бути оскаржена до Верховного Суду.

Повний текст постанови складений 21 березня 2020 року.

Суддя-доповідач В.А. Нежура

Судді Р.В. Березовенко

С.В. Лівінський