ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1233/20Головуючий по 1 інстанції
Справа №691/1517/19 Категорія: на ухвалу Подорога Л. В.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2020 року Колегія суддів Черкаського апеляційного суду в складі суддів:

Гончар Н.І., Новікова О.М., Вініченка Б.Б.

секретар Торопенко Н.М.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ;

відповідач - ОСОБА_2 ;

особа, що подала апеляційну скаргу - ОСОБА_2 ;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Городищенського районного суду Черкаської області від 15 червня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и л а :

У грудні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Заочним рішенням Городищенського районного суду Черкаської області від 10 квітня 2020 року позов задоволено. Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано.

06 травня 2020 року ОСОБА_2 подав до суду заяву про перегляд заочного рішення.

Ухвалою Городищенського районного суду Черкаської області від 19 травня 2020 року заява була залишена без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою Городищенського районного суду Черкаської області від 15 червня 2020 року заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішенняповернуто заявнику з підстав не усунення недоліків визначених в ухвалі про залишення заяви без руху.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, та просив суд скасувати ухвалу Городищенського районного суду Черкаської області від 15 червня 2020 року, а матеріали справи направити до районного суду для прийняття до розгляду.

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що суддя постановляючи оскаржувану ухвалу, допустив порушення права доступу до суду в розумінні статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Крім того під час вирішення питання про прийняття заяви, суд почав надавати оцінку письмовим доказам, що є недопустимим на даній стадії цивільного процесу.

Своїм правом на подачу відзиву на апеляційну скаргу інші учасники справи не скористалися.

Статтею 351 ЦПК України встановлено, що судами апеляційної інстанції у цивільних справах є апеляційний суд в межах апеляційного округу якого (території, на яку поширюються повноваження відповідного апеляційного суду) знаходиться місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Перевіривши доводи апеляційної скарги та вивчивши матеріали справи, колегія суддів приходить до наступного.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України визначено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах заявлених вимог, доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з наступних підстав.

Ухвалою Городищенського районного суду Черкаської області від 19 травня 2020 року заява ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення була залишена без руху у зв`язку з тим, що заявник не обґрунтував поважність причин неявки в судове засідання та не послався на докази, якими обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Ухвалою Городищенського районного суду Черкаської області від 15 червня 2020 року заяву ОСОБА_2 було повернуто заявнику з підстав не усунення недоліків визначених в ухвалі про залишення заяви без руху.

З матеріалів справи вбачається, що копію ухвали про залишення заяви без руху скаржник отримав особисто 26 травня 2020 року, про що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення. (а.с.38)

Враховуючи вище викладене, колегія суддів вважає, що при постановлені ухвали про повернення заяви про перегляд заочного рішення, суд не врахував те, що ухвала про залишення заяви без руху отримана відповідачем у період дії карантину, який було встановлено на усій території України з 20 травня 2020 року до 22 червня 2020 на підставі постанови КМ України від 20 травня 2020 року №392. Строк визначений в ухвалі суду 10 днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків продовжується на строк дії такого карантину.

Відповідно до пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

У справі «Delcourt v. Belgium» ЄСПЛ зазначив, що «у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення». У справі «Bellet v. France» ЄСПЛ зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» визначено, що ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважать важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами.

Згідно з статтею 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Отже, повертаючи заяву про перегляд заочного рішення, суд першої інстанції позбавив заявника права апеляційного оскарження, оскільки без проходження процедури перегляду заочного рішення в суді першої інстанції, відповідач позбавлений права оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку (ч.4 ст. 287 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що ухвала суду підлягає скасуванню як така, що постановлена з порушенням норм процесуального права, з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 374, 379, 381-384 ЦПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити.

Ухвалу Городищенського районного суду Черкаської області від 15 червня 2020 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції з підстав та на умовах, передбачених статтею 389 та п.3. Розділу ХІІ «Прикінцевих положень» Цивільного процесуального кодексу України.

Судді