ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8203/18
провадження № 2-зз/753/25/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" липня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Запорожець А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Київської міської ради, Головного управління Держгеокадастру у місті Києві, треті особи: Управління держгеокадастру у Бориспільському районі Київської області, Бориспільська районна державна адміністрація Київської області, про визнання протиправним рішення Київської міської ради та його скасування, визнання недійсним державного акту про право власності на земельну ділянку та скасування державної реєстрації права власності на земельну діляну, суд -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 на підставі ст. 158 ЦПК України звернулась до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, накладених ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 21 лютого 2019 року на підставі поданої ОСОБА_2 заяви по вказаній справі шляхом накладення арешту на земельну ділянку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 ), кадастровий номер :96:109:0017, та накладення заборони будь-яким особам та у будь-який спосіб вчиняти дії щодо вказаної земельної ділянки, у тому числі, проводити будівництво споруд на ній, з підстав набуття рішенням суду чинності про відмову у задоволенні позовних вимог.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Заявник, інші заінтересовані особи в судове засідання не з`явились, належним чином повідомлені про час та місце розгляду даного питання - рекомендованою поштою з повідомлення про вручення, розміщеним повідомленням на офіційному сайті судової влади (суду).

Питання про скасування заходів забезпечення позову вирішується в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Їх неявка не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову (ч.2 ст.158 ЦПК України).

Оскільки неявка вказаних осіб не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову, суд вважає за можливе розглянути зазначене процесуальне питання у їх відсутності на підставі доказів, наявних у матеріалах справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Суд, вивчивши заяву про скасування заходів забезпечення позову, її обґрунтування, дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, та враховуючи те, що потреба у дії вжитих судом за заявою позивача заходів забезпечення позову шляхом накладеного арешту, якому рішенням суду у задоволенні позову відмовлено, й таке рішення набуло чинності, а вжиті заходи забезпечення позову діють й не скасовані судом, вважає за доцільне її задовольнити на підставі поданої заявником заяви із наступних підстав.

Так, ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 21 лютого 2019 року на підставі поданої ОСОБА_2 заяви по вказаній справі накладено арешт на земельну ділянку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 ), кадастровий номер :96:109:0017, та накладено заборону будь-яким особам та у будь-який спосіб вчиняти дії щодо вказаної земельної ділянки, у тому числі, проводити будівництво споруд на ній(а.с. 31 - 33 том 2).

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 14 травня 2020 року, яке набуло чинності, у задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Київської міської ради, Головного управління Держгеокадастру у місті Києві, треті особи: Управління держгеокадастру у Бориспільському районі Київської області, Бориспільська районна державна адміністрація Київської області, про визнання протиправним рішення Київської міської ради та його скасування, визнання недійсним державного акту про право власності на земельну ділянку та скасування державної реєстрації права власності на земельну діляну, відмовлено (а.с. 118 - 127 том 2).

При цьому питання про скасування заходів забезпечення позову по указаній справі, накладених ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 21 лютого 2019 року не було вирішено.

У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову (ч.9 ст. 158 ЦПК України). У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою силу до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Зважаючи на постановлене судом рішення щодо відмови у задоволенні позову, яке набуло чинності, з урахуванням положення ч.9 ст. 158 ЦПК України є підстави для скасування заходів забезпечення позову, накладеного ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 21 лютого 2019 року, на підставі поданої заявником заяви, цією ухвалою.

Підстав для відмови у задоволенні заяви судом не встановлено.

На підставі вищевикладеного, Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» та, керуючись ст. 158 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Київської міської ради, Головного управління Держгеокадастру у місті Києві, треті особи: Управління держгеокадастру у Бориспільському районі Київської області, Бориспільська районна державна адміністрація Київської області, про визнання протиправним рішення Київської міської ради та його скасування, визнання недійсним державного акту про право власності на земельну ділянку та скасування державної реєстрації права власності на земельну діляну, - задовольнити.

Заходи забезпечення позову, накладеного ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 21 лютого 2019 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , Київської міської ради, Головного управління Держгеокадастру у місті Києві, треті особи: Управління держгеокадастру у Бориспільському районі Київської області, Бориспільська районна державна адміністрація Київської області, про визнання протиправним рішення Київської міської ради та його скасування, визнання недійсним державного акту про право власності на земельну ділянку та скасування державної реєстрації права власності на земельну діляну,шляхом накладеного арешту на земельну ділянку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1, кадастровий номер :96:109:0017, та накладеної заборони будь-яким особам та у будь-який спосіб вчиняти дії щодо вказаної земельної ділянки, у тому числі, проводити будівництво споруд на ній, - скасувати.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцять днів з дня її проголошення.

Відповідно до ст.355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 розділу «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Згідно ч.1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Отже, строки оскарження судових рішень в апеляційному порядку складають 30 календарних днів - для рішень і 15 календарних днів - для ухвал, однак апеляційна скарга подається за старими правилами - через суд першої інстанції.

Копію ухвали надіслати заінтересованим особам невідкладно після її оголошення для відому та заявнику для звернення до виконання.

СУДДЯ: