УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.07.2020 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Кузьміної О.І.

за участю секретаря Білої А.Ю.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, що перебуває у спільній сумісній власності та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Херсонського міського суду Херсонської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 02.10.2019 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 04.11.2019 року зустрічний позов ОСОБА_3 , поданий від імені та в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя прийнято до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, об`єднавши в одне провадження та присвоївши справі один реєстраційний №766/18732/19. Здійснено перехід з розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя зі спрощеного позовного провадження з викликом сторін у загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 16.12.2019 року підготовче провадження в справі № 766/18732/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, що перебуває у спільній сумісній власності та зустрічним позовом ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя закрито, призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Позивач ОСОБА_2 та її представник в судові засідання, які призначені на 26.06.2020 року о 09-30 год., 10.07.2020 року о 10-30 год. не з`явилися, що є черговою повторною неявкою позивача та її представника в судові засідання, були повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи, представник ОСОБА_2 надав заяву про відкладення судового засідання, однак не надав доказів на підтвердження поважності причин відкладання. Про розгляд справи повідомлялися своєчасно, у встановленому законом порядку, шляхом направлення судових повісток за адресами, зазначеними у позові, в яких позивачу та її представнику були роз`яснені наслідки неявки в судове засідання. Крім того, позивачу та її представнику направлялися СМС-повідомлення, які були їм доставлені на вказані у заявках на отримання СМС-повідомлення мобільні номери телефонів. Дані підтвердження наявні в матеріалах справи.

Представник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій просив розгляд справи провести у його відсутність.

Згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

За п.п.1, 2 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Положеннями ч. 5 ст. 223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд встановив, що матеріали справи містять докази належного повідомлення позивача ОСОБА_2 та її представника ОСОБА_3 про розгляд справи у судових засідання, що були призначені 26.06.2020 року о 09-30 год. та 10.07.2020 року о 10-30 год. за зазначеною позивачем та її представником адресою, про що в матеріалах справи є відповідна інформація.

Заяв, які суд міг би розцінювати як заяви про розгляд справи за відсутності позивача ОСОБА_2 та її представника чи доказів поважності причин не можливості прибуття в судове засідання, позивачем ОСОБА_2 та її представником не подавалось.

З огляду на складність змісту правовідносин між сторонами, справа не може бути розглянута без участі позивача ОСОБА_2 . Справа вже тривалий час знаходиться в провадженні суду при цьому позивач ОСОБА_2 та її представник не вчиняє будь-яких дій для прискорення розгляду справи.

Відповідно до п.11 ч.3 ст. 2 ЦПК України, основною засадою (принципом) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Суд розцінює безпідставні неявки позивача ОСОБА_2 та її представника ОСОБА_3 , що повідомлені належним чином про час, дату і місце судового засідання як зловживання позивачем ОСОБА_2 та її представником своїми процесуальними правами, що є недопустимим.

Крім того, Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав і обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставити лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин, суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя перебуває в провадженні Херсонського міського суду Херсонської області з 2019 року.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання.

Як видно з матеріалів справи, позивач ОСОБА_2 та її представник належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду шляхом надіслання судових повісток на зазначену в позові адресу місця проживання позивача ОСОБА_2 та її представника. Крім того, позивачу ОСОБА_2 та її представнику направлялися СМС-повідомлення, які були їм доставлені на вказані у заявках на отримання СМС-повідомлення мобільні номери телефонів. Дані підтвердження наявні в матеріалах справи.

10.07.2020 року представник позивача ОСОБА_2 адвокат Величко М.М. звернувся до суду черговий раз з клопотанням про відкладення судового засідання, доказів поважності причин неможливості прибуття в судове засідання, позивачем та її представником не подавалось. При цьому, в судове засідання, а ні позивач, а ні представник позивача в судове засідання не з`явились. Проте, суд не може прийняти до уваги вказане клопотання та визнати причини неявки позивача ОСОБА_2 та його представника поважними, оскільки вказане клопотання подане також повноцінним представником позивача, що підтверджується матеріалами справи, який ознайомлений з матеріалами справи та міг би приймати участь в розгляді справи. Дані обставини, на думку суду вказують на зловживання процесуальними правами, з метою затягування розгляду справи.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Згідно ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, залишення заяви без розгляду - це форма закінчення справи без ухвалення рішення, яка застосовується, як правило, у зв`язку з порушенням заінтересованими особами умов реалізації права на звернення до суду і не перешкоджає повторному зверненню до суду з таким же позовом. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена, та при повторній неявці сторін.

Отже, причини вказані в заяві представника позивача ОСОБА_2 адвоката Величко М.М. від 10.07.2020 року про відкладення розгляду справи не можуть бути визнані поважними, тобто підстав для особистого неприбуття позивача ОСОБА_2 в судове засідання 10.07.2020 року не було.

Умовою для застосування п. 3 ч. 1 ст. 257 та ч. 5 ст. 223 ЦПК України є повторність (двічі поспіль) неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином про час і місце судового розгляду.

Внаслідок чого, суд вважає, що позивач ОСОБА_2 допустила безпідставні неявки в судові засідання, а саме 26.06.2020 року та 10.07.2020 року.

Отже, аналіз викладених вище обставин, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення позивачем ОСОБА_2 своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразились у систематичному не з`явленні в судові засідання, з метою зловживання своїми правами та безпідставного затягування судового розгляду справи.

Враховуючи викладене, а також те, що цивільна справа у провадженні суду перебуває тривалий проміжок часу з 18.09.2019 року, позивач ОСОБА_2 та його представник повторно не з`явилися в судові засідання, та від них не надходило заяв про розгляд справи за їх відсутності, що свідчить про зловживання своїми процесуальними правами суд вважає, можливим застосувати наслідки, які передбачені ст. 257 ЦПК України та залишити без розгляду позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя.

Виходячи з викладеного, керуючись ст.ст. 2, 4, 44, 131, 223, 257, 258, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд-

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, що перебуває у спільній сумісній власності та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя в частині зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_2 її право звернутися до суду повторно після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до п. 15.5 розділу 15 XIII «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України ухвала суду може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня постановлення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяО. І. Кузьміна