Справа №601/2212/19
Провадження № 2/601/83/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 червня 2020 року Кременецький районний суд Тернопільської області в складі: головуючого судді Білосевич Г.С.,

з участю секретаря судового засідання Польової Ж.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кременець цивільну справу № 601/2212/19 за позовом акціонерного товариства «Укрсиббанк» до ОСОБА_1 , де третя особа, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки,

встановив :

Позивач АТ «УкрСиббанк» звернувся в суд із позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки. В обґрунтування своїх позовних вимог вказав, що 04.10.2006 року між АКІБ «Укрсиббанк» (правонаступником якого є АТ «Укрсиббанк») та ОСОБА_2 укладено договір про надання кредиту № 0. Відповідно до умов кредитного договору позивач надав позичальнику кредит (грошові кошти) в сумі 112770 грн., а позичальник зобов`язався щомісячно повертати кредит та сплачувати проценти на умовах, визначених кредитним договором, та повернути кредит у повному обсязі у строк не пізніше 04.10.2017 року, якщо не встановлений інший термін повернення кредиту. За користування кредитними коштами позичальник зобов`язався сплачувати проценти у розмірі 17.5% річних. Відповідно до п.9.2 кредитного договору банк листом від 22.02.2008 року повідомив позичальника про запровадження нової системи нарахування відсотків, а саме у випадку прострочення платежу за кредитним договором, банк з дати виникнення простроченої суми основного боргу, нараховуватиме на прострочену суму основного боргу підвищені проценти в розмірі збільшеному вдвічі від діючої процентної ставки на момент виникнення такої простроченої суми основного боргу. Відповідно до п.9.5 крединого договору строк дії даного договору встановлюється з дати його укладення і до повного погашення суми кредиту, сплати нарахованих процентів, комісії та/або пені, у разі її нарахування. Станом на 02.09.2019 року заборгованість за вищевказаним кредитним договором складає 198 380 грн 96 коп.. В забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором між АКІБ «Укрсиббанк» та ОСОБА_3 укладено договір іпотеки від 04.10.2006 року, на підставі якого в забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором в іпотеку банку було передано квартиру, загальною площею 56.3 кв. м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_3 на праві власності. ІНФОРМАЦІЯ_1 помер іпотекодавець ОСОБА_3 .. 08.05.2019 року Банк звернувся до суду із заявою про забезпечення доказів шляхом витребування спадкової справи ОСОБА_3 .. 22.05.2019 року вказана заява задоволена та витребувана спадкова справа, із якої слідує, що спадщину після смерті ОСОБА_3 прийняв його син ОСОБА_4 , який ІНФОРМАЦІЯ_2 . Ухвалою Кременецького районного суду від 04.07.2019 року витребувана спадкова справа, за якою заяву від 06.11.2014 року про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 подав син - ОСОБА_1 . Донька померлого ОСОБА_4 ОСОБА_5 не подавала заяви про прийняття спадщини. В зв`язку із смертю іпотекодавця обов`язки по договору іпотеки не припиняються, а переходять до спадкоємців. Однак, спадкоємці не повідомили банк про відкриття спадщини. Позивач дізнався про прийняття спадщини відповідачем під час ознайомлення з копіями матеріалів спадкової справи, які надійшли 26.07.2019 року. З метою погашення заборгованості за кредитним договором банк, як кредитор, має право звернутись до суду з позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки до спадкоємця ОСОБА_1 .. Окрім того, позивач вважає заяву відповідача про застосування наслідків спливу позовної давності не обґрунтованою. Тому, позивач просить суд звернути стягнення на майно - квартиру, загальною площею 56.3 кв.м, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 та прийнята ОСОБА_1 , шляхом продажу з прилюдних торгів за ціною на рівні, не нижчому за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій з метою погашення на користь позивача заборгованості за кредитним договором про надання споживчого кредиту № 0 від 04.10.2006 року у розмірі 198380 грн. 96 коп.. Стягнути з відповідача на користь позивача понесені судові витрати - судовий збір. Одночасно із позовною заявою АТ «УкрСиббанк» подав заяву про поновлення процесуального строку, в якій просить визнати поважними причини пропуску строку подання позову, встановленого ч. 5 ст. 116 ЦПК України та прийняти до розгляду позовну заяву АТ «Укрсиббанк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, однак подав заяву в якій просить справу слухати у його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_1 та його представник адвокат Семенюк Ю.В. в судове засідання не з`явились, однак представник подав заяву в якій просить справу слухати у їх відсутності та подану відповідачем заяву від 30.04.2020 року про застосування наслідків спливу позовної давності задовольнити.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засіданні подав заяву в якій просить відмовити у задоволення даного позову в повному обсязі. Так, про існування кредитного договору та договору іптеки він дізнався коли ознайомлювався із матеріалами даної справи. При подачі відповідачем заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_4 , нотаріус не повідомив його про наявність договору іпотеки від 04.10.2006 року, тому він не міг повідомити кредитора про відкриття спадщини. Згідно п.1.2.2. кредитного договору та п.1.2.2. договору іпотеки зобов`язання по поверненню отриманого кредиту за кредитним договором і в термін до 04.10.2017 року брав на себе ОСОБА_2 .. У справі відсутні будь-які докази про вимоги позивача про погашення боргу до позичальника по закінченню терміну дії договору і при наявній значній заборгованості, як і відсутні належні докази вимоги до іпотекодавця чи спадкоємців. Відповідно до ч.3 ст. 1281 ЦК України, строк пред`явлення вимоги банком до спадкоємців мав би настати не пізніше 04 жовтня 2018 року, а позивач звернувся до суду в листопаді 2019 року, тому відповідач просить суд, з підстав, передбачених ст..ст. 267, 1281 ЦК України застосувати наслідки спливу позовної давності та відмовити у задоволенні даного позову.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, хоча про день, час та місце слухання справи був повідомлений.

24.12.2019 року АТ «Укрсиббанк» подав заяву про витребування доказів по справі.

Ухвалою суду від 13.01.2020 року в задоволенні даного клопотання відмовлено.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Згідно договору про надання кредиту № 0 від 04.10.2006 року та додатку № 1 до даного договору, між АКІБ «Укрсиббанк» та ОСОБА_2 укладено кредитний договір№ 0, відповідно до умов якого банк зобов`язується надати позичальнику, а позичальник зобов`язується прийняти, належним чином використовувати і повернути Банку кредит (грошові кошти) шляхом в сумі 112 770 грн. та сплатити проценти, комісії в порядку і на умовах, визначених даним договором. Строк дії договору з 04 жовтня 2006 року по 04 жовтня 2017 року.

04.10.2006 року в забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором № 0 від 04.10.2006 року між АКІБ «Укрсиббанк» та ОСОБА_3 , укладено іпотечний договір, який посвідчений приватним нотаріусом Кременецького районного нотаріального округу Михайловою Г.В. та зареєстрований в реєстрі за № 13974, на підставі якого в забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором № 0 іпотекодавець передає в іпотеку наступне нерухоме майно: трьохкімнатну квартиру загальною площею 56.3 кв. м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно листа № 99937 від 22.02.2008 року, АКІБ «Укрсиббанк» надіслано повідомлення ОСОБА_2 , що з 12.03.2008 року Банк запроваджує нову систему нарахування відсотків за користування кредитом на просторочену суму основного боргу.

З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек… від 30.08.2019 року, власником квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 зазначений ОСОБА_3 .. Внесено заборону на дану квартиру у зв`язку іпотекою.

Ухвалою Кременецького районного суду від 22 травня 2019 року заяву АТ «Укрсиббанк» про забезпечення доказів в порядку ст. 116 ЦПК України задоволено та витребувано із Кременецької державної нотаріальної контори інформацію щодо наявності спадкової справи, що заведена після смерті ОСОБА_3 ..

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

ОСОБА_4 подана заява до приватного нотаріуса Зелінського П.І. про прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_3 , що стверджується заявою від 20.12.2011 року.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Ухвалою Кременецького районного суду від 04 липня 2019 року заяву АТ «УкрСиббанк» про забезпечення доказів в порядку ст. 116 ЦПК України задоволено та витребувано від приватного нотаріуса інформацію щодо наявності спадкової справи, що заведена після смерті ОСОБА_4 ..

06.11.2014 року приватним нотаріусом Кременецького районного нотаріального округу Михайловою Г.В. заведена спадкова справа № 113 після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 , за заявою його сина ОСОБА_1 , яким подано заяву про прийняття спадщини, що стверджується заявою від 06.11.2014 року; копією паспорта ОСОБА_1 ; свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 та свідоцтвом про зміну імені серії НОМЕР_4 .

Згідно розрахунку наданого АТ «Укрсиббанк», станом на 02.09.2019 року сума заборгованості ОСОБА_2 за кредитним договором № 0 від 04.10.2006 року становить 198 380 грн. 96 коп., з яких: 61 510 грн. 10 коп. заборгованість за кредитом; 10977 грн. 93 коп. заборгованість за процентами за користування кредитом ( відповідно до ст.1048 ЦК України) нараховані до 04.10.2017 року; 99718 грн. 53 коп.- заборгованість за процентами за користування грошовими коштами понад встановлений договором термін (відповідно до ст. 625 ЦК України) нараховані до 31.08.2019 року; 22203 грн. 43 коп. пеня за несвоєчасне погашення заборгованості за кредитом за строк з 02.09.2018 року по 02.09.2019 року; 3970 грн. 97 коп. - пеня за несвоєчасне погашення заборгованості за процентами (які нараховані згіно ст. 1048 ЦК України) за строк з 02.09.2018 року по 02.09.2019 року.

На підставі рішення Загальних зборів акціонерів від 27.10.2009р. АКІБ «Укрсиббанк» змінило назву на ПАТ «Укрсиббанк», яке є правонаступником усіх прав та зобов`язань АКІБ «Укрсиббанк». У зв`язку з приведенням своєї діяності у відповідність до вимог закону України «Про акціонерні товариства», змінено найменування ПАТ «Укрсиббанк» на АТ «Укрсиббанк», яке є правонаступником усіх прав та зобов`язань ПАТ «Укрсиббанк».

Відповідно до положень п.3.2 договору іпотеки від 04.10.2006 р., звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі: рішення суду, виконавчого напису нотаріуса, застереження про задоволення вимог іпотекодержателя.

Відповідно до пунктів 3.5 та 3.6 договору звернення стягнення за рішенням суду та/або виконавчим написом нотаріуса здійснюється відповідно до чинного законодавства України, а звернення стягнення на предмет іпотеки з застосуванням позасудового врегулювання здійснюється відповідно до розділу 5 Договору та відповідно до ст. 36 Закону України «Про іпотеку».

Тобто сторони, підписавши іпотечний договір, обумовили всі його умови, у тому числі вирішили питання щодо позасудового врегулювання спору.

У статті 204 ЦК України закріплено презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили.

Таким чином, у разі неспростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а створені обов`язки підлягають виконанню.

У статті 12 Закону України «Про іпотеку» вказано, що в разі порушення іпотекодавцем обов`язків, установлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом.

Стаття 33 цього Закону передбачає, що в разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель має право задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, установлених статтею 12 цього Закону.

Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Тобто, законом передбачено чітко визначені способи звернення стягнення на предмет іпотеки в разі невиконання чи неналежного виконання забезпеченого іпотекою зобов`язання.

Згідно зі ст. 36 ЗУ «Про іпотеку» сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем та іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки.

Договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками, може передбачати: передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання в порядку, встановленому ст. 37 ЗУ «Про іпотеку»; право іпотекодержателя від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу в порядку, встановленому ст. 38 цього Закону.

Отже, сторони в договорі чи відповідному застереженні можуть передбачити як передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в позасудовому порядку, так і надання іпотекодержателю права від свого імені продати предмет іпотеки як за рішенням суду, так і на підставі відповідного застереження в договорі про задоволення вимог іпотекодержателя чи застереження в іпотечному договорі на підставі договору купівлі-продажу.

АТ «УкрСиббанк» звернувся до суду із позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом продажу предмета іпотеки на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження.

Судом встановлено, що сторони в пунктах 4.3 та 4.4 Іпотечного договору погодили іпотечне застереження, а саме визначили у договорі, способи задоволення вимог іпотекодержателя.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 29 травня 2019 року справа № 310/11024/15-ц (провадження № 14-112цс19) звернула увагу на те, що процедура продажу предмета іпотеки, передбачена статтею 38 Закону, може бути застосована як спосіб задоволення вимог іпотекодержателя під час звернення стягнення на предмет іпотеки і в судовому порядку (про що суд згідно з абзацом п`ятим частини першої статті 39 Закону має вказати в судовому рішенні про задоволення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки), і у позасудовому порядку (згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя).

Наявність істотних перешкод для іпотекодержателя у реалізації позасудового способу звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі іпотечного застереження позивач не обґрунтував.

Таким чином, АТ «Укрсиббанк» обрав неналежний спосіб захисту свої прав іпотекодержателя, оскільки сторони передбачили в договорі іпотеки застереження, згідно з яким позивач має можливість самостійно звернути стягнення на предмет іпотеки..

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. (стаття 5 ЦПК України).

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства.

Способи захисту цивільних прав та інтересів передбачені ст. 16 ЦК України. Способи захисту цивільних прав та інтересів, передбачених ст. 16 ЦК України не є вичерпними, тому суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

За таких обставин, проаналізувавши заявлені вимоги, відповідність їх нормам матеріального права, суд приходить до висновку, що заявлений позивачем позов не містить вимог про захист порушеного права чи інтересу, суперечить статтям 4 та 5 ЦПК України, які передбачають захист в судовому порядку лише порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів кожної особи у спосіб, визначений законами України.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову в повному обсязі.

Відповідачем подано заяву про застування наслідків спливу позовної давності.

Відповідно до статті 256 ЦК України, позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Відповідно до статті 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

За частинами першою статті 261 ЦК України перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Відповідно до ст.. 1281 ЦК України, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб. Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

Судом встановлено, що позивач звернувся до суду із даним позовом 31.10.2019 року, а про прийняття спадщини відповідачем ОСОБА_1 дізнався у липні 2019 року, тому встановлений у ч. 3 стт. 1281 ЦК України строк позивачем не пропущено.

Відповідно до ч. 5 ст. 116 ЦПК України, у разі подання заяви про забезпечення доказів до подання позовної заяви заявник повинен подати позовну заяву протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення доказів. У разі неподання позовної заяви у зазначений строк, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження суд скасовує ухвалу про вжиття заходів забезпечення доказів не пізніше наступного дня після закінчення такого строку або постановлення судом ухвали про повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження. Якщо ухвала про забезпечення доказів на момент її скасування була виконана повністю або частково - отримані судом докази (показання свідків, висновки експертів тощо) не можуть бути використані в іншій справі.

Разом із позовною заявою позивач подав заяву про поновлення процесуального строку, в якій просить визнати поважними причини пропуску строку подання позову, встановленого ч. 5 ст. 116 ЦПК України та прийняти до розгляду позовну заяву АТ «Укрсиббанк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що доводи відповідача про те, що суд не вправі був відкривати провадження по вказаній справі є безпідставними, так як неподання позивачем позовної заяви протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення доказів тягне за собою скасовуння ухвали про вжиття заходів забезпечення доказів.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст.ст. 12, 33, 36 ЗУ «Про іпотеку», ст.ст. 15, 16, 204, 261, 253, 256, 1281 ЦК України, ст.ст. 4, 13,19, 42, 116, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, суд

вирішив:

В задоволенні позову акціонерного товариства «Укрсиббанк» до ОСОБА_1 , де третя особа, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду або через Кременецький районний суд Тернопільської області. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до пункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, строк апеляційного оскарження продовжується на строк дії такого карантину.

Позивач: акціонерне товариство «Укрсиббанк», місцезнаходження: вул. Андріївська, 2/12 м. Київ, .

Відповідач: ОСОБА_1 , житель: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_5 .

Третя особа: ОСОБА_2 , житель: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_6 .

Повне судове рішення складено 08.07.2020 року.

Головуючий: