УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2020 року м. Лисичанськ

Лисичанський міський суд Луганської області у складі:

головуючого судді Калмикової Ю.О.,

за участю секретаря Кравченко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Лисичанського міського суду Луганської області від 07.03.2018 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Лисичанського міського суду від 07.03.2018 року, ухваленим у справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, позовні вимоги Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк»» були задоволені повністю. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором №б/н від 01.11.2007 року в сумі 106000,00 грн. та судовий збір у сумі 1600,00 грн.

ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що рішення суду вона вважає незаконним та необґрунтованим. Дана справа була розглянута без її участі, вона не була належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи засідання.

Відповідач посилається на те, що на час розгляду справи вона не отримувала жодної повістки про виклик до суду, ухвали або рішення Лисичанського міського суду по справі №415/147/18. Рекомендовані повідомлення про вручення, які містяться в матеріалах справи не містять підпису відповідача

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, надала заяву в якій просила справу розглядати без її участі.

Представник позивача Публічного акціонерного товариства «ПриватБанк» в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав до суду письмові заперечення в яких просив розглядати справу без участі їх представника, відмовити відповідачу в перегляді заочного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Розглянувши заяву про перегляд заочного рішення, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява про скасування заочного рішення не підлягає задоволенню з наступних підстав.

07.03.20218 року заочним рішенням Лисичанського міського суду Луганської області позовні вимоги Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк»» були задоволені повністю. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором №б/н від 01.11.2007 року в сумі 106000,00 грн. та судовий збір у сумі 1600,00 грн.

Відповдно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Стаття 43 ЦПК України передбачає права та обов`язки учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право:

1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень;

2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам;

3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти;

5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;

6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані:

1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу;

2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи;

3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою;

4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;

5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні;

6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки;

7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п. 1) ч. 2 ст. 44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, заочне рішення було ухвалене судом у зв`язку із неявкою відповідача, яка належним чином була повідомлена про день, час та місце судового засідання, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 93 2 та № 93 3 з відміткою про вручення «особисто»; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин та без повідомлення причин; відповідач не подав відзив (а.с.38, 43).

Причини своєї неявки суду відповідач не повідомила, заяви про розгляд справи за її відсутності нею також не надавалось, що підтверджується матеріалами справи.

Крім того в матеріалах справи знаходиться рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення № 93 0, з якого вбачається, що 21.03.2018 року відповідач отримала, копію заочного рішення (а.с.43).

Отже, суд доходить висновку, що суд належним чином повідомив відповідача ОСОБА_1 про день, час та місце судового засідання, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення № 93 2 та № 93 3 з відміткою про вручення «особисто» «вручено» та з зазначенням прізвища та підпису ОСОБА_1 .

Окрім того, відповідно до вимог ст. 283 ЦПК України та ст. 272 ЦПК України надіслав за результатами розгляду справи заочне рішення від 07.03.2018 року, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення № 93 0 з відміткою про вручення «особисто» «вручено» та з зазначенням прізвища та підпису ОСОБА_1 .

На підставі викладеного, суд доходить, що судом не були порушені права відповідача ОСОБА_1 , відповідач мав можливість добросовісно та вчасно користуватися правами та виконувати процесуальні обов`язки, передбачені ЦПК України, втім, даним правом не скористався, а його дії свідчать про зловживання процесуальними правами та безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З правового аналізу зазначеної норми ЦПК України вбачається, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а також і те, що його доводи щодо обставин справи впливають на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна робити висновок про наявність підстав для скасування заочного рішення.

Згідно з п. 99 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою КМУ від 5 березня 2009 р. № 270, рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка» адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім`ї за умови пред`явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв`язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками.

Вищевказані рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення містять відтиск печатки « ІНФОРМАЦІЯ_1 », штрих коди, а також є підпис в графі «розписка в одержанні» та в графі «підпис працівника поштового зв`язку», а також дату отримання.

Встановлення достовірності вищевказаних рекомендованих повідомлень не є предметом розгляду даної справи, а доказів того, що вказані повідомлення є недійсними та що ОСОБА_1 не знала ні про наявність справи, ні про існування заочного рішення матеріали справи не містять та не були надані відповідачем.

Інші наведені відповідачем у заяві про скасування заочного рішення обставини для скасування заочного рішення не впливають на зміст оскаржуваного судового рішення та не є такими, які б не були враховані і досліджені судом при розгляді справи по суті раніше. Судом було стягнуто заборгованість з боржника згідно з розрахованих сум до стягнення банком, іншого розрахунку стороною відповідача суду надано не було.

Отже, скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливо лише у випадку встановлення судом двох причин: відповідач не з`явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та не повідомив про причини неявки з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд, надавши оцінку поважності неповідомлення відповідачем про причини своєї неявки в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення; та надавши оцінку доказам на предмет їх істотного значення для правильного вирішення справи, вважає, що відсутні підстави, передбачені ст. 288 ЦПК України, для скасування заочного рішення Лисичанського міського суду Луганської області від 07.03.2018 року по справі за позовом Публічного акціонерного товариства «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Таким чином, вимога відповідача скасувати заочне рішення є необґрунтованою і не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 284, 286-288 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Лисичанського міського суду Луганської області від 07.03.2018 року по справі за позовом Публічного акціонерного товариства «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без задоволення.

Роз`яснити відповідачу, що відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.О. Калмикова