Справа № 209/171/20
Провадження № 2/209/411/20
"30" червня 2020 р. м. Кам`янське
Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Решетник Т.О.,
за участю секретаря Шаповал А.В.,
розглянувши в залі Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у відкритому судовому засіданні в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , Третя особа Дніпровський відділ державної виконавчої служби міста Кам`янське Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про звільнення майна з-під арешту,
Короткий зміст позовних вимог та заперечень відповідача.
В січні 2020 року позивач АТ «Альфа-Банк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , Третя особа Дніпровський відділ державної виконавчої служби міста Кам`янське Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про звільнення майна з-під арешту.
На обґрунтування позовних вимог зазначив, що внаслідок реорганізації шляхом приєднання АТ «Укрсоцбанк» правонаступником усього майна, майнових прав та обов`язків є АТ «Альфа-Банк». Правонаступництво щодо майна, прав га обов`язків АТ «Укрсоцбанк» виникає у АТ «Альфа-Банк» з дати затвердження Передавального акту загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» та рішенням єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк» , а саме з 15 жовтня 2019 року. 26.07.2007 року Акціонерно-комерційний банк соціального розвитку «УКРСОЦБАНК», та громадянин України ОСОБА_1 , уклали договір кредиту № 105/2-50-7. Також, між АКБ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 укладено Іпотечний договір відповідно до якого, на забезпечення виконання основного зобов`язання, Іпотекодавець передав в іпотеку належне йому на праві власності майно, а саме: трьохкімнатну квартиру під номером АДРЕСА_1 . Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 02.09.2019 № 179458747, зазначено, що іпотекодержателем трьохкімнатної квартири під номером АДРЕСА_1 , виступає саме АТ «Укрсоцбанк». У зв`язку з неможливістю виконання умов за Кредитним договором та значної заборгованості ОСОБА_1 , позивач був змушений розпочати процедуру стягнення на іпотечне майно. 27.08.2019 року право власності на майно було зареєстроване за АТ «Укрсоцбанк», що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 02.09.2019 № 179458747. Однак позивачу стало відомо, що реалізувати майно на даний час неможливо, оскільки постановою про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер: ВП№30069732 Дніпровським відділом державної виконавчої служби міста Кам`янське Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області накладено арешт на нерухоме майно відповідача, та заборона на його відчуження. На сьогоднішній день, внаслідок винесення вищезазначеної постанови про арешт, порушено права позивача як власника відповідного майна. Посилаючись на вказані обставини, позивач просив суд: звільнити з-під арешту нерухоме майно, яке належить АТ «Укрсоцбанк» (правонаступник АТ АЛЬФА БАНК), а саме: трьох кімнатну квартиру під номером 4 АДРЕСА_2 68,2 АДРЕСА_3 , що накладений постановою про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер: ВП№30069732, Дніпровського відділу державної виконавчої служби міста Кам`янське Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області. Стягнути з відповідача на користь Акціонерного товариства «Альфа Банк» витрати по сплаті судового збору.
Процесуальні дії у справі.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 31.03.2020 року цивільний позов прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд призначено в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 28.05.2020 року витребувано матеріали виконавчого провадження № 30069732.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 30.06.2020 року постановлено провести заочний розгляд справи.
Заяви (клопотання) учасників справи.
Представник позивача АТ «Альфа-Банк» судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутністю, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився без поважних причин, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, відповідно до вимог ст.ст.128-130 ЦПК України, про поважність причин неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутністю не надав, з клопотанням про відкладення розгляду справи до суду не звертався, а також не скористався правом надання відзиву на позовну заяву та доказів, що підтверджують заперечення проти позову.
Представник третьої особи Дніпровського відділу ДВС міста Кам`янського ГТУЮ у Дніпропетровській області, в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутністю.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Вивчивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що внаслідок реорганізації шляхом приєднання АТ «Укрсоцбанк», правонаступником усього майна, майнових прав та обов`язків є АТ «Альфа-Банк». Правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк» виникло у АТ «Альфа-Банк» з дати затвердження Передавального акту загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» та рішенням єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк», а саме з 15 жовтня 2019 року (а.с.60, 61-72).
Також, 22.10.2007 року між АКБ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 укладено Іпотечний договір № 105/25-165-7, відповідно до якого на забезпечення виконання основного зобов`язання, Іпотекодавець ( ОСОБА_1 ) передав в іпотеку належне йому на праві власності майно, а саме: трьохкімнатну квартиру під номером АДРЕСА_1 , що підтверджується копією іпотечного договору (а.с. 52-57).
Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 02.09.2019 р. № 179458747, зазначено, що іпотекодержателем трьохкімнатної квартири під номером АДРЕСА_1 , виступає АТ «Укрсоцбанк» (а.с.58-59).
27.08.2019 року право власності на майно було зареєстроване за АТ «Укрсоцбанк», що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 02.09.2019 № 179458747 (а.с.58).
Згідно змісту позову, у зв`язку з неможливістю виконання умов за Кредитним договором та значної заборгованості ОСОБА_1 , позивач розпочав процедуру стягнення на іпотечне майно. Проте, реалізувати майно (квартиру) не вбачається можливим, оскільки постановою про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер: ВП №30069732 Дніпровським відділом державної виконавчої служби міста Кам`янське Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області накладено арешт на нерухоме майно відповідача та накладена заборона на його відчуження.
На сьогоднішній день, внаслідок винесення вищезазначеної постанови про арешт, порушено права позивача як власника відповідного майна.
Оцінка судом доказів та аргументів сторін. Мотиви застосування норм права судом.
В силу вимог ч.1 ст.41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.
Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в пункті 2 постанови № 5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).
Відповідно до ст. 317 Цивільного кодексу України (надалі - «ЦК України»), власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Згідно ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Статтею 391 ЦК України передбачене право власника майна вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ч.1, 2 ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» від 21.04.1999 року №606 -ХІV, який діяв на момент винесення державним виконавцем постанови про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження від 22.02.2012 року ВП №30069732, арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.
Частиною 3, 4 ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» від 21.04.1999 року №606 -ХІV, передбачено, що постановами, передбаченими частиною другою цієї статті, може бути накладений арешт у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат, пов`язаних з організацією та проведенням виконавчих дій та застосованих державним виконавцем штрафів, на все майно боржника або на окремі предмети. Копії постанови, якою накладено арешт на майно боржника та оголошено заборону на його відчуження, державний виконавець надсилає органам, що здійснюють реєстрацію майна або ведуть реєстр заборони на його відчуження. Копії постанови державного виконавця про арешт коштів чи майна боржника надсилаються не пізніше наступного робочого дня після її винесення боржнику та банкам чи іншим фінансовим установам або органам, зазначеним у частині другій цієї статті та органам, що ведуть Державний реєстр обтяжень рухомого майна.
Відповідно до ч.1, 2 ст.50 Закону України «Про виконавче провадження» від 21.04.1999 року №606 -ХІV, у разі закінчення виконавчого провадження, повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, арешт, накладений на майно боржника, знімається, скасовуються інші вжиті державним виконавцем заходи примусового виконання рішення, а також провадяться інші дії, необхідні у зв`язку із завершенням виконавчого провадження. Завершене виконавче провадження не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом. У разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника.
Відповідно до ч. 5 ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.
Враховуючи наявність накладеного арешту на нерухоме майно квартиру, яка є власністю позивача, по виконавчому провадженню № 30069732, яке закінчено, неможливість скасування арешту в позасудовому порядку та оскільки позивач в інший спосіб, крім звернення до суду з позовом про звільнення майна з-під арешту, захистити своє порушене право як власника не може, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог про звільнення майна з-під арешту, які підлягають задоволенню.
Згідно ст. 141 ЦПК України судові витрати пов`язані зі сплатою судового збору при розгляді справи, підлягають стягненню з відповідача по справі у сумі 2102,00 грн.
Керуючись ст. ст. 4, 13, 76-89, 223, 258-265, 272, 280-283 ЦПК України, суд -
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду або через Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги у тридцятиденний строк з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Роз`яснити учасникам справи, що згідно із Законом № 540-IX від 30.03.2020 р. під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Дата складення повного тексту заочного рішення 06.07.2020 року.

Суддя Дніпровського районного суду

м. Дніпродзержинська Т.О. Решетник