КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №22-ц/824/6737/2020 Головуючий у 2 інстанції Голуб С.А.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2020 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Київського апеляційного суду у складі:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Ігнатченко Н.В., Таргоній Д.О.,

за участі секретаря судового засідання Сакалоша Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 04 лютого 2020 року про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрпошта» про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИЛА:

У серпні 2018 року позивач звернувся до суду першої інстанції з вказаним позовом, в якому просив суд визнати протиправними дії ПАТ «Укрпошта», які полягали у відмові надати належним чином засвідчені копії запитуваних документів на адвокатський запит від 22 червня 2018 року №53/06 та відмові надати відповідь про документи, які запитувалися у п.1 та п.3 прохальної частини адвокатського запиту від 22 червня 2018 року №53/06; зобов`язати ПАТ «Укрпошта» надати належним чином засвідчені копії запитуваних документів на адвокатський запит від 22 червня 2018 року №53/06 та надати відповідь стосовно документів, які запитувалися у п.1 та п.3 прохальної частини адвокатського запиту від 22 червня 2018 року №53/06; стягнути з ПАТ «Укрпошта» 8190 грн. моральної шкоди за приниження ділової репутації адвоката; вирішити питання про розподіл судових витрат.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 04 лютого 2020 року позовну заяву залишено без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

В доводах апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції дійшов неправильного висновку про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки у суду першої інстанції були достатні правові підстави для ухвалення рішення суду по суті розгляду справи.

Так, на в апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначає, що 21 березня 2019 року відбулося перше судове засідання у справі, в якому він був присутнім, 26 червня 2019 року відбулося друге судове засідання, в якому він теж був присутнім, 30 жовтня 2019 року скаржник направив клопотання до суду першої інстанції про розгляд справи без участі позивача в судовому засіданні, яке призначено на 31 жовтня 2019 року, а 04 лютого 2020 року судом першої інстанції було залишено позов без розгляду.

На підставі викладеного в апеляційній скарзі, ОСОБА_1 просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу на продовження розгляду до суду першої інстанції.

В порядку визначеному ст. 360 ЦПК України, відзив на апеляційну скаргу у письмовій формі на адресу суду апеляційної інстанції не надходив. Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримав свою апеляційну скаргу та просив суд її задовольнити, додатково зазначивши про те, що його електронна адреса офіційно зареєстрована в Раді адвокатів, а тому всі документи, які відправляються з такої електронної пошти не потребують їх підпису за допомогою електронного цифрового ключа.

Представник АТ «Укрпошта» в судовому засіданні заперечував проти задоволення апеляційної скарги та додатково пояснив суду, що електронна адреса не була зазначена позивачем у позові та про наявність такої електронної адресу суду першої інстанції не було відомо.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, враховуючи наступне.

Суд першої інстанції, залишаючи позовну заяву без розгляду, виходив з того, що позивач повторно не з`явився в судове засідання, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового розгляду та не подавав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з урахуванням наступних обставин.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 12 листопада 2018 року було відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи в судове засідання на 21 березня 2019 року о 11 год. 00 хв.

Відповідно до протоколу судового засідання від 21 березня 2019 року ОСОБА_1 був присутнім в судовому засідання та відповідно до розписки повідомлений про наступне судове засідання, яке призначено на 26 червня 2019 року (т. 1, а.с. 221-223).

Відповідно до протоколу судового засідання від 26 червня 2019 року ОСОБА_1 був присутнім в судовому засіданні та відповідно до розписки повідомлений про наступне судове засідання, яке призначено на 31 жовтня 2019 року (т. 1, а.с. 226-227).

Зазначені обставини не заперечуються ОСОБА_1 .

Відповідно до протоколу судового засідання від 31 жовтня 2019 року учасники справи в судове засідання не з`явилися, у зв`язку з чим було оголошено перерву (т. 1, а.с. 233).

Судом першої інстанції було надіслано судові повістки про виклик до суду всім учасникам справи на 04 лютого 2020 року о 16 год. 00 хв. (т.1 а.с. 234-235).

Згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення ОСОБА_1 отримав 24 грудня 2019 року судову повістку про виклик в судове засідання, яке призначено на 04 лютого 2020 року (т. 1, а.с. 237).

Відповідно до ст. 257 ЦПК України однією з підстав залишення позову без розгляду є те, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно зі ст. 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Відповідно до положень ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є: 1) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 2) забезпечення доведеності вини; 3) змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; 4) підтримання публічного обвинувачення в суді прокурором; 5) забезпечення обвинуваченому права на захист; 6) гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 7) розумні строки розгляду справи судом; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення; 9) обов`язковість судового рішення.

Законом можуть бути визначені також інші засади судочинства.

Відповідно до положень статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року, такі конституційні права повинні бути забезпечені судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

Пунком 24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» та пункті 23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України № 2» наголошується на принципі рівності сторін по одному із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Судом апеляційної інстанції, під час перегляду оскаржуваної ухвали суду, було встановлено, що в матеріалах справи наявні докази, які підтверджують факт належного повідомлення позивача про дату, час та місце судового розгляду справи.

Доводи апеляційної скарги щодо того, що ОСОБА_1 надсилав на адресу суду заяву про розгляд справи без його участі та надані суду копії таких заяв не знайшли свого підтвердження під час дослідження та вивчення матеріалів цивільної справи, оскільки в наданих суду апеляційної інстанції заявах відсутній вхідний штамп Шевченківського районного суду м. Києва, а також відсутні такі заяви і в матеріалах справи, таким чином у суду апеляційної інстанції відсутні правові підстави для скасування оскаржуваної ухвали суду з підстав, які зазначені в апеляційній скарзі.

Твердження ОСОБА_1 про те, що його електронна адреса офіційно зареєстрована Радою адвокатів, а тому направлення документів з такої електронної адреси не потребує електронного цифрового підпису теж оцінюються судом апеляційної інстанції критично, оскільки жодною нормою ЦПК України не передбачено, що відправлення таких заяв не повинні містити наявності електронного цифрового підпису.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявним в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У відповідності до вимог ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене та доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку, що оскаржувана ухвала суду постановлена з дотриманням норм процесуального законодавства та не підлягає скасуванню з підстав, що зазначені в апеляційній скарзі.

Керуючись ст.ст. 257, 367, 369, 375 ЦПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 04 лютого 2020 року про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Укрпошта» про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 15 липня 2020 року.

Суддя-доповідач

Судді: