233 № 233/2491/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2020 року м.Костянтинівка

Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Бєлостоцької О.В.

при секретарі Теліціній О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Костянтинівка справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

22 травня 2020 року до суду надійшла позовна заява АТ КБ «Приватбанк» до відповідача про стягнення заборгованості за кредитним договором б/н від 19 лютого 2016 року в розмірі 14203грн 36коп., в якій зазначено, що відповідно до договору, укладеного 19 лютого 2016 року відповідач отримав від позивача кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок зі сплатою відсотків за користування кредитом. Відповідач систематично порушував свої договірні зобов`язання, що призвело до виникнення заборгованості. Приймаючи до уваги, що позичальник неналежним чином виконував передбачені договором зобов`язання щодо повернення суми кредиту та сплати відсотків, позивач просить стягнути на його користь з відповідача заборгованість за кредитним договором від 19 лютого 2016 року станом на 28 квітня 2020 року, яка складається із заборгованості за простроченим тілом кредиту в розмірі 7283грн 09коп, заборгованості за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно ст.625 ЦК України в розмірі 2617грн 48коп, пені в розмірі 3150грн 25коп, штрафу (фіксованої частини) в розмірі 500 грн 00, штрафу (процентної складової) в розмірі 652грн 54коп, а всього 14203грн 36коп, судові витрати покласти на відповідача.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, звернувся до суду із заявою про розгляд справи за його відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Судовим розглядом встановлено, що 19 лютого 2016 року ОСОБА_1 було підписано анкету-заяву про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг в ПриватБанку (а.с.19).

Підписавши анкету-заяву про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг в Приватбанку, ОСОБА_1 погодився з Умовами та правилами надання банківських послуг (а.с.21-76).

Відповідно до цієї заяви, яка підписана позичальником та банком, відповідач погодився з тим, що дана заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг та тарифами (а.с.20) складає договір про надання банківських послуг.

Відповідно до умов кредитного договору б/н від 19 лютого 2016 року відповідач отримав від позивача кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом в розмірі 2,5 % (а.с.20).

Відповідно до п.п. 1.1.3.1.2, 1.1.3.1.5 Умов та правил надання банківських послуг, які є невід`ємною частиною кредитного договору, банк взяв на себе зобов`язання обслуговувати картрахунки у порядку та на умовах, передбачених договором, правилами Міжнародних платіжних систем, чинним законодавством. Зобов`язання банку з надання кредитного ліміту відповідно до заяви виникають з моменту надання платіжною системою операції до списання з відповідного картрахунку в рахунок кредитного ліміту.

Відповідно до п.2.1.1.5.5 Умов та правил надання банківських послуг клієнт зобов`язується погашати заборгованість по кредиту, відсоткам за його використання, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим договором (а.с.21-76).

Як вбачається з витягу з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна», сторони узгодили розмір штрафу за порушення строків платежів за будь-яким із грошових зобов`язань 500 грн + 5% від суми заборгованості за кредитним лімітом, з урахуванням нарахованих і прострочених процентів і комісій (а.с.20).

В рамках кредитного договору ОСОБА_1 було видано кредитну картку № НОМЕР_1 зі стором дії по 30 листопада 2019 року (а.с.18).

Згідно виписки з карткового рахунку № 3288911 ОСОБА_1 скористався грошовими коштами відповідно до кредитного ліміту на підставі кредитного договору від 19 лютого 2016 року (а.с.15-16).

Відповідно до довідки позивача по справі старт карткового рахунку № НОМЕР_2 відбувся 03 лютого 2018 року, цього ж дня Єрошову було встановлено кредитний ліміт у розмірі 5000 гривень (а.с.17).

В силу ст.ст. 526, 527 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цивільного законодавства. Боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Відповідно до ст. 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини, позикодовець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом.

В силу ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором, або законом, зокрема: сплата неустойки.

Згідно ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки.

У відповідності до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідач не виконав належним чином зобов`язань щодо повернення кредитних коштів, внаслідок чого утворилася заборгованість за кредитним договором, яка згідно розрахунку позивача (а.с.14) станом на 28 квітня 2020 року становить 14203грн 36 коп і складається із: заборгованості за простроченим тілом кредиту в розмірі 7283грн 09коп, заборгованості за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно ст.625 ЦК України в розмірі 2617грн 48коп, пені в розмірі 3150грн 25коп, штрафу (фіксованої частини) в розмірі 500 грн 00, штрафу (процентної складової) в розмірі 652грн 54коп.

Наданий Банком розрахунок заборгованості повністю або частково не спростовано, у зв`язку з чим суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача щодо стягнення із ОСОБА_1 заборгованості за простроченим тілом кредиту в розмірі 7283грн 09коп, заборгованості за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно ст.625 ЦК України в розмірі 2617грн 48коп, а всього 9900 грн 57 коп є обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог про стягнення з відповідача пені та штрафів, суд приходить до наступних висновків.

14 жовтня 2014 року набрав чинності Закон України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», відповідно до ст. 2 якого забороняється на час проведення антитерористичної операції нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобовязань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, а також юридичним особам та фізичним особам підприємцям, що провадять (провадили) свою господарську діяльність на території населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція. Банки та інші фінансові установи, а також кредитори зобов`язані скасувати зазначеним у цій статті особам пеню та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами і договорами позики у період проведення антитерористичної операції.

У п. 5 ст. 11 Прикінцевих та перехідних положень вище зазначеного Закону передбачено, що Кабінет Міністрів України у десятиденний строк з дня опублікування цього Закону зобов`язаний, зокрема: затвердити перелік населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14.04.2014 року №405/2014, у період із 14 квітня 2014 року до її закінчення.

За наказом керівника Антитерористичного центру при СБУ від 07.10.2014 року № 33/6/а «Про визначення районів проведення антитерористичної операції та термінів її проведення» районами проведення АТО визначені всі населені пункти Донецької та Луганської області (без виключень).

Розпорядженням КМУ від 02.12.2015 року № 1275-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, та визначення такими, що втратили чинність, деяких розпоряджень Кабінету Міністрів України» затверджено перелік населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, і до цього переліку включено м. Костянтинівка Донецької області.

Згідно ст. 1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» період проведення антитерористичної операції - час між датою набрання чинності Указом Президента України "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року "Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України" від 14 квітня 2014 року № 405/2014 та датою набрання чинності Указом Президента України про завершення проведення антитерористичної операції або військових дій на території України.

Станом на теперішній час Указ Президента України про завершення проведення антитерористичної операції або військових дій на території України не прийнято, зважаючи на що наявні підстави для застосування судом положень ст.2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції».

Судовим розглядом встановлено, що відповідно до даних паспорту, відомостей реєстру територіальної громади відповідач ОСОБА_1 значиться зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 , тому в даному випадку слід застосувати положення Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції».

Приймаючи до уваги вищенаведене, суд вважає, що позовні вимоги АТ КБ «Приватбанк» в частині стягнення з відповідача пені та штрафів не підлягають задоволенню, оскільки, як вбачається з матеріалів справи, пеня та штрафи (фіксована частина та процентна складова) нараховані в період дії Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції».

На підставі викладеного, враховуючи, що ОСОБА_1 не виконав належним чином зобов`язань, передбачених кредитним договором б/н від 19 лютого 2016 року, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором від 19 лютого 2016 року, що утворилась станом на 28 квітня 2020 року в загальному розмірі 9900 грн 57 коп, що складється із заборгованості за простроченим тілом кредиту в розмірі 7283грн 09коп та заборгованості за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно ст.625 ЦК України в розмірі 2617грн 48коп, задовольнивши вимоги позивача саме в цій частині.

Відповідно ст. 141 ЦПК України витрати, пов`язані зі сплатою позивачем судового збору слід покласти на відповідача пропорційно розміру задоволених позовних вимог (а.с.6).

Керуючись ст.ст. 526, 527, 599, 612, 1048, 1054 ЦК України, ст. ст. 4, 19, 259, 263, 264, 265 ЦПК України , -

В И Р І Ш И В:

Позов Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» (місцезнаходження: 01001, м.Київ, вул.Грушевського, 1д, ідентифікаційний код 14360570) до ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_3 ) про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором б/н від 19 лютого 2016 року станом на 28 квітня 2020 року, яка складається із заборгованості за простроченим тілом кредиту в розмірі 7283грн 09коп, заборгованості за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно ст.625 ЦК України в розмірі 2617грн 48коп, а всього 9900(дев`ять тисяч дев`ятсот) гривень 57 копійок.

В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» витрати, пов`язані зі сплатою судового збору в розмірі 1465 (одна тисяча чотириста шістдесят п`ять) гривень 09 копійок.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Донецького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень» Цивільного процесуального кодексу України процесуальні строки, зокрема, на апеляційне оскарження рішення, передбачені ст. 354 цього кодексу, продовжуються на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Повний текст рішення суду виготовлений 08 липня 2020 року.

Суддя