І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
м. Лозова Харківської області
Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі:
головуючого - Харабадзе К.Ш.,
за участю секретаря - Фалькової І.М.,
Справа № 629/1117/20
Номер провадження 2/629/626/20
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу про припинення дії договору підряду та відшкодування шкоди завданої внаслідок його невиконання,
Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про припинення дії договору підряду та відшкодування шкоди завданої внаслідок його невиконання, посилаючись на те, що 28.10.2020 року між нею та ФОП ОСОБА_2 , було укладено договір підряду щодо монтажу металопластикових виробів від 28.10.2019 року № 0003. Згідно умов договору, виконавець зобов`язався передати у власність замовнику виготовлені вироби протягом 45 робочих днів з моменту укладення договору. У зв`язку з відсутністю необхідної суми коштів для виконання умов договору підряду, 28.10.2019 року вона звернулася до Акціонерного товариства «Ідея Банк» для оформлення кредиту. На виконання умов договору, 29.10.2019 року нею було сплачено ФОП ОСОБА_2 погоджену вартість виробів у розмірі 9700 грн. Однак відповідач до теперішнього часу не виконав умови договору, не зробив монтаж металопластикових виробів за адресою: АДРЕСА_1 . На неодноразові телефонні дзвінки позивача, з приводу невиконання вимог договору, відповідач спочатку обіцяв виконати умови договору, але потім перестав відповідати на телефонні дзвінки. Також, з приводу невиконання умов договору, позивач зверталася до Лозівського ВП ГУНП в Харківській області з заявою про вчинення ОСОБА_2 кримінального правопорушення. Невиконання відповідачем умов договору протягом тривалого часу, спричинили їй душевні страждання, викликані почуттям гострої несправедливості, образи, болю та розпачу. На підставі вищевикладеного, просить визнати договір підряду № 0003 від 28.10.2019 року таким, що припинив свою дію; стягнути з ФОП ОСОБА_2 суму матеріальної шкоди у розмірі -9700,00 та 10 000,00 моральної шкоди.
У справі відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін та надано відповідачу строк для подання клопотання про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін. У наданий в ухвалі строк від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.
Відповідач ухвалу про відкриття провадження та копію позову з доданими документами отримав, у встановлений судом строк відзив на позов, будь-яких клопотань не подав.
Згідно ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд знаходить за необхідне позовні вимоги задовольнити, зважаючи на таке.
Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Згідно зі ст. ст. 865 і 866 ЦК України за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір побутового підряду є публічним договором. До відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів. Договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладення договору. Відсутність у замовника цього документа не позбавляє його права залучати свідків для підтвердження факту укладення договору або його умов.
Судом встановлено, що 28.10.2019 року між ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 було укладеного договір індивідуального номеру замовлення 0003, відповідно до умов якого замовник поручає, а виконавець зобов`язується організувати роботи з виготовлення та передачі у власність ПВХ конструкцій (далі Вироби) за розцінками виконавця. Замовник зобов`язується оплатити та прийняти готові вироби та роботу відповідно до умов цього Договору. Замовник зобов`язується оплатити вартість виробів, що становить 9700 гривень.
Позивач зазначила, що 29.10.2019 року нею було сплачено ФОП ОСОБА_2 погоджену вартість виробів у розмірі 9700 грн. Однак відповідач до теперішнього часу не виконав умови договору, не зробив монтаж металопластикових виробів за адресою: АДРЕСА_1 . На неодноразові телефонні дзвінки позивача, з приводу невиконання вимог договору, відповідач спочатку обіцяв виконати умови договору, але потім перестав відповідати на телефонні дзвінки. Зазначені твердження відповідачем спростовані не були.
Стаття 16 ЦК України передбачає захист цивільних прав та інтересів судом. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:
2) визнання правочину недійсним;
3) припинення дії, яка порушує право;
4) відновлення становища, яке існувало до порушення;
5) примусове виконання обов`язку в натурі;
6) зміна правовідношення;
7) припинення правовідношення;
8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;
9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;
10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.
Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку./ст. 509 ЦК України/
Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться./ст. 526 ЦК України/
Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін)./ст. 530 ЦК України/
Як убачається з договору індивідуального номеру замовлення 0003 від 28.10.2019 року сторони обумовили, що після виконання пункту 3.1 Виконавець зобов`язується передати у власність замовника виготовлені вироби протягом 45 робочих днів з моменту укладення договору. У разі якщо вироби мають нестандартну комплектацію (ламінація; непрямі кути; шпроси; тонування; арочний гиб; тощо), строк передачі у власність замовника виготовлених виробів збільшується до 55 робочих днів. /п.п. 3.2 Договору/.
Позивачка зверталася до Лозівського ВП ГУНП України в Харківській області з заявою у відношенні відповідача, яка була зареєстрована в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події № 283 від 08.01.2020 року. В ході перевірки було опитано відповідача, встановлено, що ОСОБА_2 займається продажем вікон. 28.10.2019 року він заключив договір на поставку вікон з ОСОБА_3 , згідно умов договору вікна повинні бути поставлені в період 45 робочих днів, на даний час термін поставки вичерпався, поставити вчасно вікна йому не вдалося у зв`язку з тим, що виконавча служба заблокувала його рахунки, а тому йому нічим було оплатити замовлення на заводі, на даний час цю проблему він вирішив, і зобов`язується в найкоротший термін або поставити вікна, або повернути кошти ОСОБА_1 /а.с. 6/.
Зазначене відповідачем спростовано не було.
Зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом./ст. 598 ЦК України/
Ст. 651 ЦК України передбачає, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.
За ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема:
1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору;
2) зміна умов зобов`язання;
3) сплата неустойки;
4) відшкодування збитків та моральної шкоди.
Стаття 4 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачає, що споживачі під час укладення, зміни, виконання та припинення договорів щодо отримання (придбання, замовлення тощо) продукції, а також при використанні продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право, зокрема, на: захист своїх прав державою; належну якість продукції та обслуговування; відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону; звернення до суду та інших уповноважених державних органів за захистом порушених прав;
Замовник звернувся до суду з позовом до підрядника з вимогою визнати договір підряду таким, що припинив свою дію, відшкодування збитків та моральної шкоди.
Позовні вимоги мотивовані тим, що підрядник не виконав передбачені договором роботи у встановлений строк.
Права споживача у разі порушення умов договору про виконання робіт (надання послуг) визначені в ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів». Так, споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Якщо значну частину обсягу послуги чи робіт (понад сімдесят відсотків загального обсягу) вже було виконано, споживач має право розірвати договір лише стосовно частини послуги або робіт, що залишилася. Якщо під час виконання робіт (надання послуг) стане очевидним, що їх не буде виконано з вини виконавця згідно з умовами договору, споживач має право призначити виконавцю відповідний строк для усунення недоліків, а в разі невиконання цієї вимоги у визначений строк - розірвати договір і вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення недоліків третій особі за рахунок виконавця.
Згідно з частиною четвертою статті 849 ЦК України замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитись від договору підряду, виплативши підряднику плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.
Таким чином, законом замовнику надано право відмовитися в односторонньому порядку від договору у будь-який час до закінчення роботи, і встановлене цією нормою право не може бути обмежене.
Згідно п.п. 3.12. укладений між сторонами договір дії з дня його підписання і до повного виконання сторонами всіх зобов`язань.
Відповідач не скористався наданими йому правами, доводи позивача не спростував, суду не були надані докази, що виконавець своєчасно приступив до виконання зобов`язань за договором, що роботи були завершені виконавцем, що жодних претензій щодо їх обсягу або якості у замовника не було, що замовником отримано акти виконаних робіт, підписано їх у встановлений договором строк або що замовник безпідставно (невмотивовано) відмовився від прийняття робіт.
Замовнику за умов, передбачених частиною 2 статті 849 Цивільного кодексу України, законом надано право відмовитися в односторонньому порядку від договору у будь-який час до закінчення роботи, і визначене цією нормою право не може бути обмежено.
Така відмова замовника від договору підряду, яка за своєю суттю є одностороннім правочином, може бути вчинена до моменту завершення виконання підрядником робіт та з зазначенням відповідних правових підстав.
Позивачка зверталася до Лозівського ВП ГУНП України в Харківській області з заявою у відношенні відповідача, яка була зареєстрована в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події № 283 від 08.01.2020 року. В ході перевірки було опитано відповідача, встановлено, що ОСОБА_2 займається продажем вікон. 28.10.2019 року він заключив договір на поставку вікон з ОСОБА_3 , згідно умов договору вікна повинні бути поставлені в період 45 робочих днів, на даний час термін поставки вичерпався, поставити вчасно вікна йому не вдалося у зв`язку з тим, що виконавча служба заблокувала його рахунки, а тому йому нічим було оплатити замовлення на заводі, на даний час цю проблему він вирішив, і зобов`язується в найкоротший термін або поставити вікна, або повернути кошти ОСОБА_1 .
Частиною третьою статті 651 ЦК України передбачено, що у разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.
Відповідно до частини другої статті 653 ЦК України у разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються.
Враховуючи, що позивач замовник на підставі статті 849 ЦК України відмовляється від договору, заявляючи про це в позові, і така одностороння відмова від договору не потребує узгодження з виконавцем, то суд доходить до висновку, що укладений 28.10.2019 року договір підряду № 0003 є припиненим.
Будь-яких доказів, що виконавцем на час розгляду справи виконана якась частина робіт, що вимагає відшкодування йому збитків, завданих розірванням договору, суду надано не було.
Припинення строку договору не свідчить ані про припинення договору, ані про припинення зобов`язань за договором, а тому не означає звільнення боржника від виконання обов`язку в натурі, тому кредитор має право вимагати виконання обов`язку в натурі впродовж того часу, коли існує відповідне зобов`язання, а не лише впродовж строку, встановленого сторонами для його виконання у договорі.
Саме невиконання відповідачем зобов`язання впродовж строку, встановленого сторонами для його виконання в Договорі, і стало підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.
З огляду на вказані обставини, доводи відповідача про те, що обраний позивачем спосіб захисту порушених прав не відповідає способам захисту визначених законодавчими приписами, а також про те, що припинення строку дії договору підряду унеможливлює задоволення заявлених у справі вимог, суд вважає безпідставним.
З огляду на те, що відповідач не довів використання перерахованої оплати за роботи на виконання зобов`язання із зазначенням конкретної суми, суд доходить висновку про стягнення з відповідача у відшкодування матеріальних збитків - 9700 грн.
Стаття 22 Закону України «Про захист прав споживачів» зазначає, що захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. При задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди.
Позивачка зазначила, що їй завдано моральну шкоду, яка виразилась у душевних стражданнях, які позивачка зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою відповідача ОСОБА_2 Вказала, що вона є пенсіонеркою за віком, пенсія являється єдиним джерелом її доходу, для оформлення договору індивідуального номеру замовлення 0003 від 28.10.2019 року, за допомогою відповідача ФОП ОСОБА_2 , оформила кредитний договір у АТ «Ідея Банк», невиконання відповідачем умов договору протягом тривалого часу, більш ніж п`ять місяців, постійні відмовки відповідача та подальше ігнорування її законних вимог, спричинили душевні страждання, викликані почуттям гострої несправедливості, образи, болю та розпачу.
Позивачка оцінює завдану йому моральну шкоду у розмірі 10 000 гривень.
Згідно із п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" №4 від 31.03.1995 року розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.
Суд враховує, що позивачці, як замовниці послуг, яка з вини відповідача їх не отримала вчасно, вимушена була укласти кредитний договір, завдано моральної шкоди, пов`язаної з душевними стражданнями з приводу тривалого невиконання відповідачем оплачених нею робіт, ігноруванням відповідачем її законних вимог, з необхідністю звертатися до поліції, суду, що спричинило незручності у його житті та порушило нормальні життєві стосунки.
У відповідності до ст. 141 ЦПК України суд покладає на відповідача витрати по сплаті судового збору.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 81, 89, 141, 259, 264, 265,268 ЦПК України суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.
Визнати договір підряду № 0003 від 28.10.2019 року, укладений між ОСОБА_1 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 таким, що припинив свою дію.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 у відшкодування майнової шкоди 9700 (дев`ять тисяч сімсот) гривень 00 копійок, у відшкодування моральної шкоди - 2500 (дві тисячі п`ятсот) гривень.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 840 гривень 80 копійок.
Апеляційна скарга на рішення суду подається через Лозівський міськрайонний суд Харківської області до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду . Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Згідно п.3 розділу XII "Прикінцеві положення" ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину".
Позивач - ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1
відповідач - ОСОБА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2
Суддя К.Ш.Харабадзе