РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.07.2020 Провадження №2/425/223/20

Справа №425/237/20

місто Рубіжне Луганської області

Рубіжанський міський суд Луганської області у складі головуючого судді Мирошникової О.Ш., за участю секретаря судового засідання Топчий Ю.М.,

та сторін ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 - позивач,

до ОСОБА_2 - відповідач

про визнання права власності на частку квартири в порядку спадкування, та

ухвалив це рішення:

І. Стислий виклад позицій позивача та відповідача

1. 24.01.2020 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Рубіжанської міської ради про визнання за ним права власності на 1/6 частку квартири АДРЕСА_1 (далі - спірна квартира), яка залишилася після смерті його матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 Ѕ частку спірної квартири, яка залишилася після смерті його батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач обґрунтував свої вимоги тим, що спірна квартира у рівних частках належала йому, його батьку та матері, після смерті якої позивач та його батько прийняли спадщину, але не оформили своїх спадкових прав. Після смерті батька позивач прийняв спадщину, але не оформив спадкових прав. У 2017 році позивач звернувся до нотаріуса із заявами про видачу свідоцтв про право на спадщину після смерті батьків, але йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій.

Після заміни відповідача у справі, 29.04.2020 позивач уточнив позовні вимоги до ОСОБА_2 та просив визнати за ним право власності на 1/6 частку спірної квартири після смерті матері та 1/6 частку після смерті батька.

2. Третя особа ОСОБА_2 , яка згодом була замінена на відповідача, заперечувала проти позовних вимог, зазначила, що вона є рідною дочкою померлих ОСОБА_4 та ОСОБА_3 і спадкоємицею першої черги за законом. У своєму відзиві просила суд відмовити у позові в повному обсязі, оскільки позивач на час відкриття спадщини разом з батьками фактично не проживав.

У судовому засіданні відповідач наголошувала, що позивач спадщину відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України не прийняв, тому їм із позивачем як спадкоємцям першої черги має належати по Ѕ частці спірної квартири.

ІІ. Заяви, клопотання учасників справи

3.Разом із позовною заявою позивач ОСОБА_1 подав до суду клопотання про витребування доказів. 25.02.2020 - заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав. 22.04.2020 - заяву про ознайомлення з матеріалами справи із застосуванням фотозйомки, 29.04.2020 - клопотання про заміну неналежного відповідача, долучення до справи позовної заяви до належного відповідача.

4.30.03.2020 ОСОБА_2 як третя особа подала пояснення. 06.05.2020 ОСОБА_2 як відповідач подала до суду заяву про ознайомлення з матеріалами справи, 28.05.2020 - заяву про відкладення розгляду справи, 02.07.2020 - заяву про долучення документа до справи, 03.07.2020 - заяву про виклик свідка.

ІІІ. Інші процесуальні дії у справі

5.Ухвалою від 27.01.2020 суд відкрив провадження у справі та призначив підготовче засідання з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою від 25.02.2020 суд закрив підготовче провадження у справі, призначив справу до судового розгляду та зобов`язав Рубіжанську державну нотаріальну контору подати суду докази у справі, які надійшли до суду 05.03.2020.

Ухвалою від 11.03.2020 суд залучив ОСОБА_2 до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору та відклав розгляд справи.

Ухвалою від 30.04.2020 суд замінив первісного відповідача РМР Луганської області на ОСОБА_2 , виключив останню з третьої особи та розпочав розгляд справи спочатку.

ІV. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин

6. ОСОБА_4 та ОСОБА_3 є батьками сторін у справі ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , що підтверджується копіями відповідних свідоцтв та довідок (а.с. 11, 75 на звороті, 86 на звороті).

7. З 1993 року квартира АДРЕСА_1 належала на праві спільної часткової власності у рівних частках ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 20.09.1993 (а.с. 8).

8. Позивач ОСОБА_1 зареєстрований у спірній квартирі з 23.06.1981, що підтверджується відміткою в його паспорті, а також довідками про зареєстроване місце проживання від 15.12.2016, виданими ЦНАП (а.с. 6, 81, 91 на звороті).

9. У судовому засіданні ОСОБА_1 зазначив, що він одночасно проживав у двох квартирах: іноді у спірній квартирі з батьками, в інший час разом із своєю сім`єю у себе вдома за іншою адресою по АДРЕСА_2 (а.с. 161).

10. 26.12.2007 померла мати сторін ОСОБА_3 , після її смерті відкрилася спадщина на належну їй ⅓ частку спірної квартири (а.с. 9).

11. 08.01.2008 відповідач подала до нотаріуса заяву про прийняття спадщини після смерті матері (а.с. 85).

12. 13.03.2008 батько сторін ОСОБА_4 відмовився від прийняття спадщини після смерті своєї дружини ОСОБА_3 , про що подав до нотаріуса відповідну заяву (а.с. 82).

13. В судовому засіданні позивач пояснив, що заяву про прийняття спадщини до нотаріуса після смерті матері не подавав, оскільки проживав з спадкодавцем на час відкриття спадщини і прийняв спадщину фактично.

14. 09.06.2015 помер батько сторін ОСОБА_4 , після його смерті відкрилася спадщина на належну йому ⅓ частку спірної квартири (а.с. 10).

15. 03.07.2015 відповідач та 02.11.2015 позивач подали до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті батька (відповідно а.с. 70, а.с. 70 на звороті).

16. Інші спадкоємці за законом після смерті батьків сторін ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до нотаріуса не зверталися, що підтверджується копіями відповідних спадкових справ.

17. 01.03.2017 позивач звернувся до нотаріуса із двома заявами про видачу свідоцтв про право на спадщину після смерті батьків (а.с. 71, 83). Двома постановами про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 03.03.2017 нотаріус відмовив оскільки в правовстановлюючому документі неправильно зазначений об`єкт нерухомості та не зазначена яка саме частка спадкового майна належала спадкодавцю (а.с. 13, 14).

18. Відповідач до нотаріуса з заявами про видачу свідоцтв про право на спадщину не зверталася.

19. Згідно з актом про встановлення фактичного місця проживання, який 02.07.2020 підписали три сусіди ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , позивач разом із батьками постійно не проживав (а.с. 189).

20. Свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні надав свідчення, що позивач та відповідач постійно разом із батьками не проживали, але навідувалися до них та допомагали.

V. Норми права, які застосував суд

21. Цивільний кодекс України:

п. 1 ч. 2 ст. 16 - способом захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, визнання права.

ч. 1, 6 ст. 29 - місцем проживання фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому (гуртожиток, готель тощо), у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово. Фізична особа може мати кілька місць проживання.

ст. 1216 - спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

ст. 1261 - у першу чергу право на спадкування за законом мають, зокрема, діти спадкодавця.

ч. 1 ст. 1267 - частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

ч. 3 ст. 1268 - спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

ч. 1 ст. 1269 - спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати, зокрема, нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

ч. 1 ст. 1270 - для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

22. Відповідно до п. п. 3.21 та 3.22 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу, він не заявив про відмову від неї.

У разі відсутності у паспорті такого спадкоємця відмітки про реєстрацію його місця проживання доказом постійного проживання із спадкодавцем може бути: довідка органу реєстрації місця проживання про те, що місце проживання спадкоємця на день смерті спадкодавця було зареєстровано за однією адресою зі спадкодавцем.

VІ. Мотивована оцінка суду

23. Суд встановив, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 матері сторін ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належну їй ⅓ частку спірної квартири, спадкування відбувалося за законом. Спадкоємцями першої черги за законом були: її чоловік ОСОБА_4 , син ОСОБА_1 та дочка ОСОБА_2

24. В шестимісячний строк після смерті спадкодавця її чоловік ОСОБА_4 відмовився від прийняття своєї частки у спадщині, її діти ОСОБА_1 та ОСОБА_2 прийняли спадщину у виді квартири в рівних частках.

Відтак, відповідач ОСОБА_2 прийняла у спадщину 1/6 частку спірної квартири відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України.

Позивач ОСОБА_1 прийняв у спадщину 1/6 частку спірної квартири відповідно до ч. 3 ст.1268 ЦК України, оскільки він постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

25. Суд встановив, що позивач ОСОБА_1 мав два місця проживання, які між собою не співпадали:

1) проживав тимчасово в спірній квартирі разом з батьками, де був зареєстрований;

2) проживав переважно в іншій квартирі разом з сім`єю без реєстрації в ній.

26. Діючий Цивільний кодекс України не вимагає співпадання адреси реєстрації та фактичного місця проживання у спадкоємця для прийняття спадщини за ч. 3 ст. 1268 ЦК України.

Суд вважає, що відмітки в паспорті позивача про реєстрацію місця його проживання разом з спадкодавцем на день її смерті достатньо для реалізації позивачем його спадкових прав в розумінні ч. 3 ст. 1268 ЦК України.

Отже позивач є таким, що прийняв спадщину після смерті його матері, оскільки на день її смерті був зареєстрований за однією адресою з нею.

За вимогами ст. ст. 1268 та 1269 ЦК України від позивача додаткового не вимагалося доведення нотаріусу факту постійного проживання разом з спадкодавецем чи подання заяви про прийняття спадщини.

27. Суд не може прийняти як доказ не проживання позивача разом з спадкодавцем акт від 02.07.2020 (див. п. 19 цього рішення), що думку відповідача підтверджує факт неприйняття спадщини позивачем після смерті їх матері.

Як вбачається з акту, особи які його підписали зазначені як сусіди але ними не є, оскільки проживають в інших будинках та навіть одна з цих осіб проживає на іншій вулиці ніж знаходиться спірна квартира. Суд критично ставиться до твердження цих осіб в акті про непроживання ОСОБА_1 "жодного дня постійно разом з батьками", оскільки у суду відсутні відомостей про обізнаність осіб, які склали цей акт, щодо обставин життя позивача та його померлих батьків.

28. Раніше суд в цьому рішенні зазначав, що реєстрації за адресою спадкоємця з спадкодавцем на день смерті останнього цілком достатньо для прийняття спадщини. Існування одночасного з такою реєстрацією додаткового фактичного тривалого та безперервного проживання спадкоємця разом з спадкодавцем закон не вимагає.

Суд відхиляє доводи відповідача про неприйняття позивачем спадщини з причини його не проживання у спірній квартирі на час відкриття спадщини після смерті його матері, оскільки наявність у позивача реєстрації сама по собі свідчить про його тимчасове проживання в спірній квартирі разом з батьками. Тривалість цього проживання для реєлазації спадкових прав значення не має.

29. Отже, суд вважає, що сторони справи у рівних частках успадкували ⅓ частку у спірній квартирі після смерті матері ОСОБА_3 , тобто кожний з них успадкував по 1/6 частці квартири.

30. Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 сторін ОСОБА_4 відкрилася спадщина на належну йому ⅓ частку спірної квартири, спадкування відбувалося за законом, спадкоємцями першої черги за законом були: син ОСОБА_1 та дочка ОСОБА_2

31. Позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_10 як спадкоємці першої черги прийняли спадщину відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України шляхом подання нотаріусу у шестимісячний строк відповідних заяв.

32. Отже, сторони у рівних частках успадкували ⅓ частку у спірній квартирі після смерті батька ОСОБА_4 , тобто кожний з них успадкував по 1/6 частці квартири.

33. Суд вважає, що внаслідок прийняття спадщини після смерті батьків сторонами справи частки у спірній квартирі між ними розподілилися так:

1) позивач ОСОБА_1 - ⅔ частки квартири, які складаються з ⅓ власної частки до якої додалися дві успадкованих 1/6 часток квартири після смерті кожного з батьків;

2) відповідач ОСОБА_2 - ⅓ частки квартири, яка складається з двох успадковани 1/6 часток квартири після смерті кожного з батьків.

34. Оскільки нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтв про право на спадщину, у нього виникло право на звернення до суду для визнання за ним права власності на належну йому частку у спадщині.

35. Враховуючи прийняття позивачем спадщини та відсутність інших спадкоємців, крім відповідача, суд вважає, що позов ОСОБА_1 про визнання права власності на 1/6 частку квартири в порядку спадкування після смерті матері та на 1/6 частку квартири після смерті батька слід задовольнити.

36. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до Цивільного процесуального кодексу України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

37. В цій справі суд розглянув позовні вимоги ОСОБА_1 щодо визнання його права власності на успадковані ним після батьків частки квартири. Щодо іншої частки квартири, успадкованої відповідачем суд не здійснював розгляд в межах цієї справи, оскільки відповідач не подавала до суду позову про це. Ухвалення рішення у цій справі не позбавляє відповідача права на звернення до суду з відповідним позовом в майбутньому.

VII. Розподіл судових витрат

38.Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою встановлюється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2102 грн.

39.Згідно з квитанцією № 23 від 24.01.2020 позивач сплатив 959 грн. судового збору (а.с. 35) Згідно зі звітом про оцінку майна вартість спірної квартири становить 95900 грн. (а.с. 24). Предметом позову є 1/6 частка квартири, успадкована після матері та 1/6 частка, успадкована після батька, отже ціна позову становить 95900 : 3 ? 31967 грн. Розрахунок судового збору: 31967 грн. * 0,01 = 319 грн. 67 коп.; 2102 грн. * 0,4 = 840 грн. 80 коп.

40. Вимоги позивача задоволені повністю, тому суд стягує з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір у сумі 840 грн. 80 коп.

41.Від позивача клопотання про повернення судового збору відповідно до ст. 7 ЗУ «Про судовий збір» не надходило.

Суд вирішив:

1.Задовольнити повністю позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частку квартири в порядку спадкування.

2.Визнати право власності за ОСОБА_1 на 1/6 частку квартири АДРЕСА_1 , яка залишилася після смерті його матері ОСОБА_3 , яка померла

ІНФОРМАЦІЯ_3 . Визнати право власності за ОСОБА_1 на 1/6 частку квартири АДРЕСА_1 , яка залишилася після смерті його батька ОСОБА_4 , який помер

ІНФОРМАЦІЯ_2 .Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 840 грн. 80 коп. (вісімсот сорок гривень вісімдесят копійок).

5.Рішення набирає законної сили після закінчення тридцятиденного строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

6.Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Луганського апеляційного суду через Рубіжанський міський суд Луганської області протягом тридцяти днів з дня складання цього рішення.

7.У зв`язку із введенням на території України карантину зазначені процесуальні строки (апеляційного оскарження рішення суду, набрання ним законної сили) продовжуються на строк дії карантину. Перебіг строку на оскарження рішення починається з наступного дня після закінчення карантину.

8.Позивач: ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_3 ; РНОКПП: НОМЕР_1 );

Відповідач: ОСОБА_2 (місце реєстрації: АДРЕСА_4 ; РНОКПП: НОМЕР_2 ).

9.Повне рішення складений 13.07.2020.

Суддя Рубіжанського міського суду Луганської областіМирошникова О.Ш.