Справа № 307/1711/20
Провадження № 2-о/307/41/20
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження у справі

26 червня 2020 року м. Тячів

Суддя Тячівського районного суду Закарпатської області Сойма М.М., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 , де заінтересовані особи: Головне управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області Тячівський районний відділ, Тячівський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про встановлення факту, що має юридичне значення - факту тотожності особи, а також прізвища особи, по-різному записаного у документах,

В С Т А Н О В И Л А:

Заявник звернувся до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення - факту тотожності особи, а також прізвища особи, по-різному записаного у документах, відповідно якого просить встановити факт, що має юридичне значення, відповідно до якого зазначений у свідоцтві про одруження ОСОБА_1 та зазначений у паспорті громадянина України ОСОБА_1 є однією і тією ж особою.

Вивчивши вказану заяву, вважаю, що у відкритті провадження у справі слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Верховним Судом України судам роз`яснено, що при вирішенні питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суддя, окрім перевірки відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту, зобов`язаний з`ясувати питання про підсудність та юрисдикційність. Оскільки чинним законодавством передбачено позасудове встановлення певних фактів, що мають юридичне значення, то суддя, приймаючи заяву, повинен перевірити, чи може взагалі ця заява розглядатися в судовому порядку і чи не віднесено її розгляд до повноважень іншого органу. Якщо за законом заява не підлягає судовому розгляду, суддя мотивованою ухвалою відмовляє у відкритті провадження, а коли справу вже відкрито - закриває провадження в ній.

Згідно правового висновку Верховного суду України не можуть бути встановлені в судовому порядку факти щодо: 1) трудового стажу (для призначення пенсій та допомоги по тимчасовій непрацездатності, нарахування надбавок та інших пільг); 2) причин та ступеня втрати працездатності; 3) групи інвалідності та часу її настання; 4) проходження дійсної військової служби; 5) участі у бойових діях, перебування на фронті, у партизанських загонах; 6) одержання поранення, контузії в боях при захисті України, СРСР чи при виконанні інших обов`язків військової служби; 7) визнання ветераном чи інвалідом Великої Вітчизняної війни; 8) віку фізичної особи; 9) закінчення учбового закладу й одержання відповідної освіти; 10) усиновлення після смерті усиновленого чи усиновителя, якщо за життя після 1926 р. воно не було належним чином оформлене; 11) належності до певної національності; 12) належності особі паспорта, військового квитка, квитка про членство в об`єднанні громадян, а також свідоцтв, які видаються органами реєстрації актів цивільного стану; 13) тотожності осіб, а також імені, по батькові та прізвища осіб, по-різному записаних у документах; 14) одержання урядових нагород; 15) розкуркулювання та адміністративного виселення громадян; 16) про встановлення належності до ветеранів та інвалідів війни; 17) про встановлення факту винесення вироку або постановлення рішення суду щодо відповідної особи; 18) набуття громадянства України громадянином іншої держави.

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право; заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення і для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо); чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 ЦПК України справи про встановлення факту належності особі паспорта, військового квитка, квитка про членство в об`єднанні громадян, а також свідоцтв, що їх видають органи державної реєстрації актів цивільного стану, судовому розгляду в окремому провадженні не підлягають.

Пунктом 1 частини 1 статті 186 ЦПК України регламентовано, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до частини першої статті 22 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. За наслідками перевірки зібраних документів орган державної реєстрації актів цивільного стану складає обґрунтований висновок про внесення змін до актового запису цивільного стану або про відмову в цьому. У разі відмови у внесенні змін до актового запису цивільного стану у висновку вказуються причини відмови та зазначається про можливість її оскарження в судовому порядку.

Враховуючи, що Законом України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» передбачений порядок внесення змін до актового запису цивільного стану, така зміна проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану, що виключає розгляд справи в порядку окремого провадження про встановлення факту, що має юридичне значення, в силу п.7 ч.1 ст.315 ЦПК України, та вказаним законом передбачено оскарження відмови у внесенні змін до актового запису, така відмова може бути оскаржена в порядку адміністративного судочинства, спірні правовідносини мають публічно-правову природу, а тому, справа підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства в Закарпатському окружному адміністративному суду.

Оскільки в даному випадку наявний спір між фізичною особою та суб`єктом владних повноважень, який виникає з приводу оскарження його рішення про відмову у внесенні змін до актового запису цивільного стану - про одруження заявника, а відтак вказана справа має розглядатися в порядку адміністративного судочинства.

Згідно ст.7 ч.1 п.3 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі відмови у відкритті провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 186, 260, 353-354 ЦПК України, ст. 7 ч.1 п.3 ЗУ «Про судовий збір»,

П О С Т А Н О В Л Я Ю:

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , де заінтересовані особи: Головне управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області Тячівський районний відділ, Тячівський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про встановлення факту, що має юридичне значення - факту тотожності особи, а також прізвища особи, по-різному записаного у документах.

Повернути заявнику ОСОБА_1 сплачену суму судового збору в розмірі 840,80 гривень згідно квитанції по сплату від 12 червня 2020 року.

Повернути заявнику ОСОБА_1 заяву разом із усіма доданими до неї документами.

Роз`яснити заявнику ОСОБА_1 , що він має право звернутися до Закарпатського окружного адміністративного суду із відповідним адміністративним позовом.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя: Сойма М.М.