Постанова

Іменем України

01 липня 2020 року

м. Київ

справа № 727/8305/17

провадження № 61-46544св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Ступак О. В.,

суддів: Гулейкова І. Ю., Погрібного С. О., Усика Г. І. (суддя-доповідач),

Яремка В. В.,

учасники справи:

позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Виробничо-торгова компанія «Д+Д» ЛТД»,

представник позивача -Ткач Федір Григорович,

відповідачі: ОСОБА_1 , Відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області, Державне підприємство «Сетам»,

треті особи: Публічне акціонерне товариство «УкрСиббанк», ОСОБА_2 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-торгова компанія «Д+Д» ЛТД» на постанову Апеляційного суду Чернівецької області від 18 березня

2018 року у складі колегії суддів: Половінкіної Н. Ю., Височанської Н. К.,

Одинака О. О.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У серпні 2017 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Виробничо-торгова компанія «Д+Д» ЛТД» (далі - ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД», товариство) звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , Відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області, Державне підприємство «Сетам» (далі - ДП «Сетам», підприємство), треті особи: Публічне акціонерне товариство «УкрСиббанк» (далі - АТ «УкрСиббанк», банк), ОСОБА_2 , про визнання недійсними електронних торгів з реалізації предмета іпотеки, протоколу проведення електронних торгів та акта про реалізацію нерухомого майна з електронних торгів.

На обгрунтування позовних вимог зазначало, що рішенням Господарського суду Чернівецької області від 17 липня 2014 року у справі № 926/367/14 у рахунок погашення заборгованості ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» у розмірі 5 041 902,89 грн за кредитними договорами № від 21 березня 2007 року,

№ 0 від 05 лютого 2008 року, № від 05 лютого 2008 року, укладеними між ПАТ «УкрСиббанк» та ОСОБА_2 , на користь АТ «УкрСиббанк» звернуто стягнення на предмет іпотеки за договорами іпотеки від 21 березня 2007 року № 8548 та від 05 лютого 2008 року № 8548/1, а саме на нерухоме майно: нежитлові приміщення (кафе) 1-1 - 1-22, загальною площею 305,6 кв. м; нежитлові приміщення (магазин) 2-1 - 2-5, загальною площею 60,80 кв. м; нежитлові приміщення (магазин) 8-1 - 8-4, загальною площею 60,80 кв. м; нежитлові приміщення (магазин) 9-1 - 9-4, загальною площею 54,4 кв. м; нежитлові приміщення 10-1 - 10-4, загальною площею 55,4 кв. м; нежитлові приміщення 11-1 - 11-4, загальною площею 57,0 кв. м, що належать ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» на праві приватної власності та знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом продажу предмета іпотеки на прилюдних торгах.

На виконання зазначеного судового рішення суду, 29 липня 2014 року Господарським судом Чернівецької області виданий наказ, який ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 21 березня 2016 року у справі

№ 926/367/14 визнаний таким, що не підлягає виконанню у частині звернення стягнення на предмет іпотеки на загальну суму 664 879,27 грн. Таким чином, виконанню підлягав наказ Господарського суду Чернівецької області

від 29 липня 2014 року у справі № 926/367/14 в частині звернення стягнення на предмет іпотеки у рахунок погашення заборгованості у розмірі 4 377 023,62 грн.

Постановою державного виконавця від 03 липня 2015 року відкрито виконавче провадження № 48013712 з примусового виконання наказу Господарського суду Чернівецької області від 29 липня 2014 року № 926/367/14.

25 вересня 2015 року державним виконавцем складений акт опису та арешту майна № 48013712.

30 вересня 2015 року державним виконавцем винесено постанову про призначення експерта, суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, яким призначено ОСОБА_3 .

Відповідно до повідомлення від 22 листопада 2016 року вих. № 3056/04-15, направленого Відділом примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області, вартість нежитлових приміщень, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , згідно зі звітом про оцінку майна від 10 листопада 2016 року, становить 6 710 322,00 грн.

09 березня 2017 року ДП «СЕТАМ» проведено електронні торги з реалізації нерухомого майна, нежитлових приміщень, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , за стартовою ціною продажу -

6 710 322,00 грн. Відповідно до протоколу проведення електронних торгів

від 09 березня 2017 року № 241485, переможцем торгів визначено

ОСОБА_1 , з ціновою пропозицією 6 710 322,00 грн.

03 квітня 2017 року головним державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області Манжосовим М. П. складений акт про реалізацію предмета іпотеки № 48013712, а саме нежитлових приміщень (кафе) 1-1 - 1-22, загальною площею 305,6 кв. м; нежитлових приміщень (магазин) 2-1 - 2-5, загальною площею 60,80 кв. м; нежитлових приміщень (магазин) 8-1 - 8-4, загальною площею 60,80 кв. м; нежитлових приміщень (магазин) 9-1 - 9-4, загальною площею 54,4 кв. м; нежитлових приміщень 10-1 - 10-4, загальною площею 55,4 кв. м; нежитлових приміщень

11-1 - 11-4, загальною площею 57,0 кв. м, що належали ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» на праві приватної власності та знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом продажу предмета іпотеки на прилюдних торгах.

Посилаючись на те, що електронні торги з реалізації нерухомого майна - нежитлових приміщень, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , що відбулися 09 березня 2017 року, проведені з порушенням положень частини п`ятої статті 33 Закону України «Про іпотеку», статті 2 частини одинадцятої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження», Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі - Порядок реалізації арештованого майна), оскільки обсяг реалізованого на електронних торгах майна неспівмірний з розміром заборгованості боржника визначеним виконавчим документом (різниця між загальною вартістю об`єктів нерухомого майна та розміром заборгованості становить 2 333 298,38 грн (6 710 322,00 грн - 4 377 023,62 грн)), а також на те, що організатором електронних торгів (ДП «Сетам») всупереч вимогам абзацу 5 пункту 4 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна не перевірено повноту заявки державного виконавця про реалізацію арештованого майна, зокрема щодо визначення вартості, кожної одиниці арештованого нерухомого майна, що призвело до незаконної його реалізації одним лотом загальною вартістю п`яти одиниць арештованого майна, тоді як реалізація предмета іпотеки, що складається із кількох об`єктів нерухомого майна, окремими лотами дозволяє досягти співмірності обсягу та вартості реалізованого майна розміру заборгованості за виконавчим документом з урахуванням сум, необхідних для сплати виконавчого збору, відшкодування витрат виконавчого провадження та сплати штрафу, позивач просив визнати недійсними:

- електронні торги з реалізації нерухомого майна: нежитлових приміщень (кафе) 1-1 - 1-22, загальною площею 305,6 кв. м; нежитлових приміщень (магазин) 2-1 - 2-5, загальною площею 60,80 кв. м; нежитлових приміщень (магазин) 8-1 - 8-4, загальною площею 60,80 кв. м; нежитлових приміщень (магазин) 9-1 - 9-4, загальною площею 54,4 кв. м; нежитлових приміщень 10-1 - 10-4, загальною площею 55,4 кв. м; нежитлових приміщень 11-1 - 11-4, загальною площею 57,0 кв. м, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , проведені ДП «Сетам» 09 березня

2017 року;

- протокол про проведення електронних торгів від 09 березня 2017 року

№ 241485;

- акт про реалізацію предмета іпотеки від 03 квітня 2017 року № 48013712.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Шевченківського районного суду міста Чернівці від 15 травня

2018 року позов ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» задоволено.

Визнано недійсними електронні торги з реалізації нерухомого майна - предмета іпотеки, а саме: нежилих приміщень (кафе) 1-1 - 1-22, загальною площею

305,6 кв. м; нежилих приміщень (магазину) 2-1 - 2-5, загальною площею

60,80 кв. м; нежилих приміщень (магазину) 8-1 - 8-4, загальною площею

60,80 кв. м; нежилих приміщень (магазину) 9-1 - 9-4, загальною площею

54,4 кв. м; нежилих приміщень 10-1 - 10-4, загальною площею 55,4 кв. м; нежилих приміщень 11-1 - 11-4, загальною площею 57,0 кв. м, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , проведені ДП «Сетам»

09 березня 2017 року.

Визнано недійсним протокол про проведення електронних торгів від 09 березня 2017 року № 241485.

Визнано недійним акт про реалізацію предмета іпотеки від 03 квітня 2017 року № 48013712, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Вирішено питання розподілу судових витрат.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що системне тлумачення поняття лоту, визначеного пунктом 1 розділу І Порядку реалізації арештованого майна, у сукупності зі статтями 177, 179, 181, 182 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) дає підстави для висновку, що ДП «Сетам», як організатор електронних торгів, порушило вимоги Порядку реалізації арештованого майна під час формування лоту та його ціни, оскільки до його складу включено п`ять одиниць арештованого майна - п`ять об`єктів нерухомого майна, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , а ціну лота визначено,виходячи із загальної вартості п`яти одиниць арештованого майна. При цьому, організатор торгів не перевірив повноту заявки державного виконавця на реалізацію арештованого майна, не вжив заходів для усунення її недоліків, зокрема у частині необхідності зазначення кожної одиниці арештованого майна окремо, з метою формування окремого лота та його ціни, наслідком чого стала реалізація усіх п`яти об`єктів нерухомого майна за загальною вартістю - 6 710 322,00 грн, що унеможливило застосування приписів частини одинадцятої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження», відповідно до якої продаж належного боржнику арештованого майна, повинен припинитися у разі виручення суми, необхідної для задоволення вимог стягувача після продажу на електронних торгах окремих одиниць нерухомого майна.

Зважаючи на те, що законний інтерес боржника, як власника нерухомого майна, полягає у продажу під час примусової реалізації майна кожної його одиниці окремо, з метою залучення більшої кількості покупців та продажу майна за вищою ціною, а також те, що вимоги стягувачаза наказом Господарського суду Чернівецької області від 29 липня 2014 року у справі № 926/367/14 є меншими від вартості арештованого майна до складу якого увійшло п`ять об`єктів нерухомого майна, суд першої інстанції дійшов висновку, що під час примусової реалізації нерухомого майна, належного ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» порушено принцип співмірності, оскільки наявні у матеріалах справи докази свідчать про достатність реалізації лише частини належних боржнику об`єктів нерухомого майна для повного задоволення вимог стягувача, сплати виконавчого збору, відшкодування витрат виконавчого провадження та сплати штрафу. Зазначене дозволило б зберегти частину майна у власності ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД».

Ураховуючи, що під час примусової реалізації належного ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» нерухомого майна, мало місце порушення Правил реалізації арештованого майна, у тому числі положень Закону України «Про виконавче провадження», які врегульовують процедуру примусової реалізації майна та, що зазначені порушення вплинули на результати проведення торгів, що призвело до порушення права позивача, як власника майна, на збереження у його власності частини майна, суд першої інстанції вважав наявними правові підстави для задоволення позовних вимог ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» про визнання недійсними електронних торгів з реалізації нерухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , проведених ДП «Сетам» 09 березня 2017 року, а також документів, складених за результатами проведених торгів: протоколу про проведення електронних торгів від 09 березня 2017 року

№ 241485 та акта про реалізацію предмета іпотеки від 03 квітня 2017 року

№ 48013712.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

Постановою Апеляційного суду Чернівецької області від 18 вересня 2018 року апеляційні скарги ДП «Сетам», АТ «УкрСиббанк», ОСОБА_1 задоволено, рішення Шевченківського районного суду міста Чернівці від 15 травня 2018 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким у задоволенні позову

ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» відмовлено.

Судове рішення апеляційного суду мотивоване тим, що висновки суду першої інстанції про покладення відповідальності за правильність формування лота та його ціни на організатора торгів суперечать Порядку реалізації арештованого майна, оскільки саме дії державного виконавця щодо формування лота та визначення його ціни у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил їх проведення і мають самостійний спосіб та строки оскарження, а тому не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо такі дії державного виконавця не оскаржено та не визнано незаконними у визначений законом спосіб.

Крім того, судом першої інстанції усупереч правовому висновку, викладеному Верховним Судом України у постанові від 18 листопада 2015 року у справі

№ 6-1884цс15, не встановлено у чому полягає порушення прав та законних інтересів ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» унаслідок реалізації предмета іпотеки, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , повністю, а не окремими об`єктами нежитлових приміщень, оскільки відповідно до частини шостої статті 47 Закону України «Про виконавче провадження», грошові кошти у розмірі 1 550 950,18 грн, що залишилися після виконання вимог стягувача АТ «УкрСиббанк» за виконавчим документом, сплати виконавчого збору та витрат, пов`язаних з організацією і проведенням виконавчих дій, були перераховані позивачеві. У матеріалах справі відсутні допустимі докази на підтвердження відмінності вартості кожного окремого об`єкту нежитлового приміщення, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 від вартості, визначеної звітом ТОВ «Експерт Буковина» про оцінку такого нерухомого майна, а тому висновки суду першої інстанції про те, що продаж кожної одиниці арештованого майна з метою залучення більшої кількості покупців та за вищою ціною, вплинув би на результати торгів, грунтуються на припущеннях, а показання свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про їх зацікавленість у придбанні арештованого майна у вигляді окремих об`єктів є ймовірними.

Додатковою постановою Апеляційного суду Чернівецької області

від 08 листопада 2018 року вирішено питання розподілу судових витрат.

Узагальнені доводи касаційної скарги та аргументів інших учасників справи

У жовтні 2018 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга

ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД», у якійзаявник просив скасувати постанову Апеляційного суду Чернівецької області від 18 вересня 2018 року та залишити в силі рішення Шевченківського районного суду міста Чернівці від 15 травня 2018 року, посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга обгрунтована посиланнями на те, що скасовуючи рішення суду першої інстанції та ухвалюючи нове судове рішення про відмову у задоволенні заявлених ними позовних вимог, суд апеляційної інстанції неправильно застосував до спірних правовідносин положення частини одинадцятої статті 61, пункту 8 частини першої статті 2 Закону України «Про виконавче провадження», частини п`ятої статті 33 Закону України «Про виконавче провадження» та Порядку реалізації арештованого майна, а також порушив вимоги частини четвертої статті 10 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), внаслідок чого дійшов помилкового висновку, що формування лота здійснюється виключно державним виконавцем, а тому оспорення порядку формування лота та його ціни може мати місце лише за процедурою оскарження дій державного виконавця. Поза увагою суду апеляційної інстанції залишилося те, що згідно з абзацом 5 пункту 4 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, організатор електронних торгів перевіряє повноту заповнення заявки і у разі її невідповідності пункту 2 зазначеного розділу, повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів. Про формування лота позивач, як зацікавлена особа, міг дізнатися та фактично дізнався лише після внесення організатором торгів інформації до системи електронних торгів, з огляду на, що порушення законодавства щодо формування лота є підставою для оскарження саме проведених електронних торгів з реалізації нерухомого майна у зв`язку з невідповідністю вимогам законодавства його істотних умов (лота та його ціни).

Апеляційний суд не звернув увагу, що до складу переданого на реалізацію арештованого майна увійшло п'ять самостійних одиниць нерухомого майна, тоді як лише продаж на електронних торгах кожної одиниці нерухомого майна дозволяв застосувати імперативні приписи частини одинадцятої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження», якій кореспондують положенням частини п'ятої статті 33 Закону України «Про іпотеку». З огляду на наведене, висновок апеляційного суду про відсутність втручання у право позивача понад межі дозволеного правомірного втручання грунтується на припущеннях, оскільки при проведенні торгів порушено гарантії збереження у власності іпотекодавця (боржника у виконавчому провадженні) частини майна, вартість якого перевищує вимоги стягувача за виконавчим документом з урахуванням виконавчих витрат.

Крім того, зауважив, що розгляд справи апеляційним судом відбувся без участі представника позивача, клопотання якого про відкладення розгляду справи на іншу дату було безпідставно залишено без задоволення, унаслідок чого він не зміг належним чином реалізувати право на захист шляхом надання пояснень щодо доводів апеляційної скарги та виступу у судових дебатах.

У відзиві на касаційну скаргу від АТ «УкрСиббанк», що надійшов до Верховного Суду у грудні 2018 року, банк просив залишити без задоволення касаційну скаргуТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД», посилаючись на те, що оскаржувана заявником постанова суду апеляційної інстанцій є законною та обгрунтованою. Висновки апеляційного суду про те, що дії державного виконавця щодо визначення вартості майна не стосується правил проведення торгів, а тому зазначене не може бути підставою для визнання торгів недійсними, відповідають правовому висновку, викладеному Верховним Судом у постанові від 07 лютого 2018 року у справі № 200/14332/13-ц. Крім того, законність дій державного виконавця щодо визначення вартості майна, переданого на примусову реалізацію, підтверджено судовими рішеннями у справі № 926/367/14 за скаргою ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» на дії державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області про визнання недійсним та скасування звіту про оцінку майна, проведену 10 листопада 2016 року суб`єктом оціночної діяльності-суб`єктом господарювання ОСОБА_3 у виконавчому провадженні

№ 48013712 про примусове виконання наказу Господарського суду Чернівецької області від 29 липня 2014 року № 926/367/14. Посилання ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» на неправильне тлумачення судом пункту 2 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна є безпідставними.

У відзиві на касаційну скаргу, що надійшов до Верховного Суду у грудні

2018 року від ОСОБА_1 , заявник зазначив, що посилання ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» про доцільність відчуження іпотечного майна за квадратними метрами не відповідає положенням Закону України «Про виконавче провадження» та Закону України «Про іпотеку», а також рішенню Господарського суду Чернівецької області від 17 липня 2014 року, і не узгоджується із загальними положеннями щодо процедури реалізації майна, яка не передбачає почергової реалізації арештованого майна боржника для досягнення всієї суми стягнення. При цьому, очевидно, що при передачі майна на реалізацію неможливо наперед передбачити за якою ціною відбудеться реалізація предмета іпотеки. Початкову ціну реалізації предмета іпотеки сформовано державним виконавцем відповідно до частини другої статті 43 Закону України «Про іпотеку» на підставі звіту про оцінку нерухомого майна, проведеного ТОВ «Експерт Буковина». Заявка

від 03 лютого 2017 року за № 389/04-17 на реалізацію арештованого майна містила всю інформацію, передбачену пунктом 2 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна. При виставлені на реалізацію нежитлових приміщень, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , одним лотом (за реєстраційним № 198721) ураховано, що усі ці об`єкти розташовані за однією адресою, належать одному боржнику, та входять до складу предмета іпотеки, на який звернуто стягнення за рішенням суду.

У відзиві на касаційну скаргу від ДП «Сетам», що надійшов до Верховного Суду у грудні 2018 року, підприємство просило відмовити у задоволенні касаційної скарги ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» та залишити без змін постанову Апеляційного суду Чернівецької області від 18 вересня 2018 року, посилаючись на необгрунтованість доводів заявника про те, що організатор електронних торгів у порушення Порядку реалізації арештованого майна, не перевірив правильність заповнення державним виконавцем заявки на реалізацію арештованого майна. Вказувало на те, що відповідно до пункту 11 розділу ІІІ Порядку реалізації арештованого майна, інформація про майно, включене до лота, виставленого на електронні торги (торги за фіксованою ціною), вноситься організатором згідно з документами, наданими державним виконавцем відповідно до пунктів 2, 3 розділу ІІ зазначеного Порядку. Організатор електронних торгів має право на доповнення вказаної вище інформації виключно в частині фотографічного зображення майна та відомостей про нього (склад, характеристика, опис), і не наділений повноваженнями на розподіл майна на самостійні лоти, яке зазначене в заявці органу виконавчої служби. З огляду на наведене вважало правильним висновок апеляційного суду про те, що саме державна виконавча служба повинна нести відповідальність за повноту і достовірність інформації у порядку встановленому законом, що розміщена в системі електронних торгів. Зважаючи на недоведеність доводів позивача про порушення організатором торгів Порядку реалізації арештованого майна, апеляційний суд обгрунтовано відмовив у визнанні їх недійсними.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Відповідно до статті 388 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), який набрав чинності з 15 грудня 2017 року, судом касаційної інстанції є Верховний Суд.

Ухвалою Верховного Суду від 01 листопада 2018 року відкрито касаційне провадження та витребувано справу із суду першої інстанції.

Ухвалою Верховного Суду від 15 червня 2020 року справу призначено до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у ній матеріалами.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог частини першої статті 400 ЦПК України (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Фактичні обставини справи, встановлені судами попередніх інстанцій

Судами попередніх інстанцій установлено, щорішенням Господарського суду Чернівецької області від 17 липня 2014 року у справі № 926/367/14 у рахунок погашення заборгованості ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» у розмірі 5 041 902,89 грн за кредитними договорами № від 21 березня 2007 року,

№ 0 від 05 лютого 2008 року, № від 05 лютого 2008 року, укладеними між АТ «УкрСиббанк» та ОСОБА_2 , на користь АТ «УкрСиббанк» звернуто стягнення на предмет іпотеки за договорами іпотеки від 21 березня 2007 року № 8548 та від 05 лютого 2008 року № 8548/1, а саме на нерухоме майно: нежитлові приміщення (кафе) 1-1 - 1-22, загальною площею 305,6 кв. м; нежитлові приміщення (магазин) 2-1 - 2-5, загальною площею 60,80 кв. м; нежитлові приміщення (магазин) 8-1 - 8-4, загальною площею 60,80 кв. м; нежитлові приміщення (магазин) 9-1 - 9-4, загальною площею 54,4 кв. м; нежитлові приміщення 10-1 - 10-4, загальною площею 55,4 кв. м; нежитлові приміщення 11-1 - 11-4, загальною площею 57,0 кв. м, що належать ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» на праві приватної власності та знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом продажу предмета іпотеки на прилюдних торгах.

29 липня 2014 року Господарським судом Чернівецької області виданий наказ

№ 926/367/14.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 21 березня 2016 року наказ Господарського суду Чернівецької області від 29 липня 2014 року

№ 926/367/14 визнано таким, що не підлягає виконанню в частині звернення стягнення на предмет іпотеки на загальну суму 664 879,27 грн.

Постановою державного виконавця від 03 липня 2015 року відкрито виконавче провадження № 48013712 з примусового виконання наказу Господарського суду Чернівецької області від 29 липня 2014 року № 926/367/14.

25 вересня 2015 року державним виконавцем складений акт опису та арешту майна № 48013712, яке належить на праві власності ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД».

30 вересня 2015 року та 13 травня 2016 року державним виконавцем винесено постанову про призначення експерта, суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання ОСОБА_3 для участі у виконавчому провадженні з примусового виконання наказу № 926/367/14, виданого 29 липня 2014 року Господарським судом Чернівецької області.

Відповідно до звіту про оцінку майна від 10 листопада 2016 року, складеного оцінювачем ТОВ «Буковина-Експерт» Джуманчуком В. М., вартість нерухомого майна боржника, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , становить 6 710 322,00 грн.

27 лютого 2017 року ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» звернулося до Господарського суду Чернівецької області зі скаргою на дії державного виконавця у порядку статті 121-2 Господарського процесуального кодекс України (далі - ГПК України), у якій просило визнати неправомірними дії начальника Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області про передачу Чернівецькій філії ДП «Сетам» на реалізацію описаного та арештованого державним виконавцем майна за виконавчим провадженням № 48013712 про примусове виконання наказу Господарського суду Чернівецької області №926/367/14, виданого 29 липня 2014 року.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 31 березня 2017 року, залишеною без змін постановою Львівського апеляційного господарського суду від 12 травня 2017 року, у задоволенні скарги ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» відмовлено. Постановою Вищого господарського суду України від 17 серпня 2017 року касаційну скаргу ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» залишено без задоволення, а ухвалу Господарського суду Чернівецької області від 31 березня 2017 року та постанову Львівського апеляційного господарського суду від 12 травня 2017 року - залишено без змін.

У зазначеній справі, судами встановлено, що заявка державного виконавця на реалізацію арештованого майна від 03 лютого 2017 року у виконавчому провадженні № 48013712 була подана з дотриманням вимог Порядку реалізації арештованого майна.

09 березня 2017 року ДП «СЕТАМ» проведено електронні торги з реалізації нерухомого майна, а саме: нежитлових приміщень (кафе) 1-1 - 1-22, загальною площею 305,6 кв. м; нежитлових приміщень (магазин) 2-1 - 2-5, загальною площею 60,80 кв. м; нежитлових приміщень (магазин) 8-1 - 8-4, загальною площею 60,80 кв. м; нежитлових приміщень (магазин) 9-1 - 9-4, загальною площею 54,4 кв. м; нежитлових приміщень 10-1 - 10-4, загальною площею

55,4 кв. м; нежитлових приміщень 11-1 - 11-4, загальною площею 57,0 кв. м, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , за стартовою ціною продажу - 6 710 322,00 грн. Відповідно до протоколу проведення електронних торгів від 09 березня 2017 року № 241485, переможцем торгів визначено ОСОБА_1 , який запропонував ціну 6 710 322,00 грн.

22 березня 2017 року переможець торгів перерахував грошові кошти на депозитний рахунок Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області.

03 квітня 2017 року головним державним виконавцем Відділом примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області Манжосовим М. П. складений акт про реалізацію предмета іпотеки № 48013712, на підставі якого 22 квітня 2017 року приватний нотаріус Чернівецького міського нотаріального округу Макеєва Н. В. видала свідоцтво про право власності на спірне нерухоме майно.

Згідно з розпорядженням від 21 квітня 2017 року № 48013712 та платіжним дорученням від 25 квітня 2017 року № 1055, залишок грошових коштів від реалізації предмета іпотеки у виконавчому провадженні № 48013712 про примусове виконання наказу Господарського суду Чернівецької області

№ 926/367/14, виданого 29 липня 2014 року, на загальну суму 1 550 950,18 грн повернуто боржнику.

Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень, у провадженні Шевченківського районного суду м. Чернівці перебувала цивільна справа № 727/5361/17 у справі за позовом ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» до

ОСОБА_1 , Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області, ДП «Сетам», треті особи: АТ «УкрСиббанк», приватний нотаріус Чернівецького міського нотаріального округу Макеєва Н. В., ОСОБА_2 , про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акта про реалізацію з електронних торгів нерухомого майна та свідоцтва про придбання майна, у якій ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» оспорювало електронні торги з реалізації нерухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , проведені ДП «Сетам» 09 березня

2017 року, з підстав невідповідності (заниження) вартості описаного та арештованого майна, визначеної у рамках виконавчого провадження

№ 48013712, ринковій вартості цього майна, що позбавило боржника права на реалізацію належного йому майна за справедливою ціною.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Чернівці від 09 листопада

2017 року, залишеним в силі постановою Верховного Суду від 30 січня 2019 року у задоволенні позову ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акта про реалізацію з електронних торгів нерухомого майна та свідоцтва про придбання майна, відмовлено.

Позиція Верховного Суду та нормативно-правове обгрунтування

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги та відзивів на неї, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшоввисновку, щокасаційна скарга ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з частинами першою, третьою статті 33 Закону України «Про іпотеку», у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель має право задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону.

За змістом статті 41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду, проводиться шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону.

Виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятимивідповідно до цього Закону, а такожрішеннями, яківідповідно до цього Закону підлягаютьпримусовомувиконанню (стаття 1 Закону України «Про виконавче провадження»).

Положеннями статті 51 Закону України «Про виконавче провадження» визначено особливості звернення стягнення на заставленемайно. Зокрема, відповідно до частини сьомої цієї статті, примусовезвернення стягнення на предмет іпотеки здійснюєтьсявиконавцем з урахуваннямположень Закону України «Проіпотеку».

Зважаючи на те, що статтею 575 ЦК України, іпотеку визначено як окремий вид застави, норми Закону України «Про виконавче провадження» дозволяютьзвернути стягнення на іпотечнемайно для задоволеннявимог іпотекодержателя. Положення Закону України «Про виконавче провадження» дозволяють державному виконавцюпередавати на реалізацію предмет іпотеки в ході примусового виконання рішень судів про стягнення на користь іпотекодержателя заборгованості, яка випливаєіз забезпечених іпотекою зобов`язань, за таких умов: відсутність у боржника будь-якого іншого майна, на яке можнапершочергово звернути стягнення; наявністьзаборгованості виключно перед іпотекодержателем; дотримання порядку реалізації майна, визначеного Законом України «Про іпотеку».

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Зазначений висновок узгоджується з положеннями статей 650, 655, частиною четвертою статті 656 ЦК України, які відносять публічні торги до договорів купівлі-продажу. При цьому, набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів.

Ураховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами першою-третьою та частинами п`ятою, шостою статті 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина перша статті 215 ЦК України).

Вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, судам необхідно встановлювати: чи мало місце порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Відповідно до частини першої статті 3 ЦПК України, у редакції чинній на час звернення з позовом до суду, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Аналогічна норма міститься і в частині першій статті 4 чинного ЦПК України.

Статтею 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Позивач має право на надання судового захисту у разі порушення не абстрактного, а конкретного суб'єктивного цивільного права, оскільки саме з цим пов'язується виникнення в особи права на позов не у процесуальному сенсі, а у матеріальному.

Обгрунтовуючи вимоги про визнання недійсними електронних торгів з реалізації нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» посилалося на те, що організатор електронних торгів (ДП «Сетам») під час формування лота та його ціни не перевірив повноту заявки державного виконавця про реалізацію арештованого майна та не вжив заходів для усунення її недоліків, зокрема для формування за кожним із об`єктів належного боржнику майна окремого лота, що призвело до порушення інтересів боржника на продаж кожної одиниці арештованого майна окремими лотом з метою залучення більшої кількості покупців та продажу за вищою ціною, що призвело до втручання у право власності боржника понад межі, встановлені законом.

Скасовуючи рішення суду першої інстанції та ухвалюючи нове судове рішення про відмову у задоволенні позову ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД», апеляційний суд правильно виходив з того, що позивачем не надано доказів на підтвердження порушення ДП «Сетам» процедури реалізації належного позивачу нерухомого майна на електронних торгах, та, як наслідок, порушення прав і законних інтересів товариства при проведенні торгів.

Апеляційний суд обгрунтовано зауважив, що доводи позивача фактично зводяться до незгоди з діями державного виконавця під час формування заявки на реалізацію арештованого майна на електронних торгах, тоді як здійснення держаним виконавцем підготовчих дій з метою проведення прилюдних торгів, що не стосуються правил їх проведення та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а тому не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні повноважень до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості та оцінки майна тощо, підлягають оскарженню у порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження».

Зазначеного правового висновку у подібних за змістом правовідносинах дійшов Верховний Суд у постановах від 07 лютого 2018 року у справі № 200/14332/13-ц, від 21 березня 2018 року у справі № 754/12424/13-ц, від 11 грудня 2019 року у справі № 640/9700/17-ц.

ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» скористалося процесуальним правом на оскарження у порядку, визначеному статтею 121-2 ГПК України, дій державного виконавця щодо проведення оцінки майна, та передачі описаного і арештованого майна на реалізацію за початковою вартістю 6 710 322,00 грн, визначеної відповідно до звіту про оцінку майна від 10 листопада 2016 року, за наслідками розгляду якої ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 31 березня 2017 року, залишеною без змін постановою Львівського апеляційного господарського суду від 12 травня 2017 року та постановою Вищого господарського суду України від 17 серпня 2017 року, у задоволенні скарги ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» відмовлено.

За змістом пункту 3 розділу ІІІ Порядку реалізації арештованого майна, організатор вносить до системи електронних торгів інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки виконавця про реалізацію арештованого майна не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо).

Наведене свідчить про обгрунтованість аргументів ДП «Сетам» про те, що організатор електронних торгів наділений виключно правом на доповнення інформації про майно, передане на реалізацію, в частині фотографічного зображення такого майна та відомостей про нього (склад, характеристика, опис).

Посилання заявника у касаційній скарзі на те, що до порушення прав та законних інтересів позивача призвів продаж з електронних торгів майна боржника одним лотом замість продажу кожної одиниці арештованого майна окремим лотом з метою залучення більшої кількості покупців та продажу за вищою ціною, як правильно зазначив апеляційний суд, грунтуються виключно на припущеннях. Крім того, рішенням Шевченківського районного суду м. Чернівці від 09 листопада 2017 року, залишеним в силі постановою Верховного Суду від 30 січня 2019 року, відхилено доводи ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД», як підстави для визнання недійсними електронних торгів, про невідповідність вартості описаного та арештованого майна, визначеної у рамках виконавчого провадження, ринковій вартості такого нерухомого майна.

Зважаючи на те, позивач не надав доказів на підтвердження наявності порушень, які могли вплинути на результати електронних торгів, тобто не довів порушення його прав та законних інтересів, суд апеляційної інстанції, дійшов обгрунтованого висновку про відмову у задоволенні позову ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД».

Посилання ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального законодавства, зокрема необгрунтоване відхилення апеляційний судом клопотання представника товариства про відкладення розгляду справи, та розгляд справи за його відсутності, відповідно до частини другої статті 412 ЦПК України не є безумовною підставою для скасування правильного по суті судового рішення.

До того ж, як убачається з матеріалів справи, ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД» було належно повідомлено про дату, час та місце розгляду справи апеляційним судом, його представник - ОСОБА_8 брав участь у судовому засіданні

06 вересня 2018 року, а тому не був позбавлений можливості надати апеляційному суду додаткові письмові пояснення по суті доводів апеляційних скарг.

Інші доводи касаційної скарги зводяться до переоцінки доказів та незгоди заявника з висновками апеляційного суду щодо їх оцінки, що знаходяться поза межами повноважень суду касаційної інстанції, визначених статтею 400 ЦПК України.

Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини першої статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ураховуючи наведене, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що відсутні підстави для задоволення касаційної скарги ТОВ «ВТК «Д+Д» ЛТД».

Керуючись статтями 400, 409, 410, 415, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-торгова компанія «Д+Д» ЛТД» залишити без задоволення.

Постанову Апеляційного суду Чернівецької області від 18 березня 2018 року залишити без змін.

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий О. В. Ступак

Судді: І. Ю. Гулейков

С. О. Погрібний

Г. І. Усик

В. В. Яремко