Ухвала

13 липня 2020 року

м. Київ

справа №369/9036/17

провадження № 22-ц/824/10184/2020

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Кравець В.А., перевіривши відповідність вимогам статті 356 ЦПК України апеляційної скарги виконуючого обов`язки прокурора Київської області - Грабця Ігоря Несторовича на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 березня 2020 року у справі за позовом прокурора Київської області і інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України до Віто-Поштової сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_2 , треті особи: Державне підприємство «Київське лісове господарство», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання недійсним рішення та витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння, -

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2017 року перший заступник прокурора Київської області Грабець І.Н. в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України звернувся до суду з позовом про визнання недійсним рішення та витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 березня 2020 року у задоволенні позову відмовлено. Повний текст рішення складено 06 квітня 2020 року.

Не погоджуючись з указаним рішенням, 25 червня 2020 року виконуючий обов`язки прокурора Київської області - Грабець Ігор Несторович звернувся до суду з апеляційною скаргою.

Згідно з вимогами статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Отже, апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду.

Безпосередньо в апеляційній скарзі Грабець І.Н. порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та зазначає, що копію повного тексту оскаржуваного рішення отримано прокуратурою Київської області лише 25 травня 2020 року, на підтвердження чого долучає до матеріалів справи копію конверту з трек-номером поштового відправлення.

Відповідно до постанови Кабінету міністрів України від 11 березня 2020 року №211 на усій території України з 12 березня 2020 року встановлено карантин.

02 квітня 2020 року набрав чинності ЗУ від 30 березня 2020 року №540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким продовжено процесуальні строки під час дії карантину. Зазначені законодавчі зміни поширюються на правовідносини, пов`язані зі здійсненням судочинства у всіх справах, тобто тих, які вже знаходяться на розгляді в судах усіх інстанцій, так і тих, які будуть відкриті в подальшому.

Отже, оскаржуване рішення ухвалено під час дії карантинних заходів, процесуальний строк почав перебіг також під час дії карантину, що дає підстави вважати, що апеляційну скаргу подано в межах строку на апеляційне скарження судового рішення.

Проте, дослідивши матеріали справи, суд уважає, що подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, з огляду на наступне.

У відповідності до пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Вищезазначені документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

За загальними правилами цивільного судочинства судовий збір належить до судових витрат, які несуть суди усіх рівнів, коли розглядають позовну заяву, апеляційну, касаційну скаргу чи заяву про перегляд судових рішень Верховним Судом.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Відповідно до частини другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір».

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення тощо.

У статті 4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлено у розмірі 1 600 грн.

Згідно п. 1 ч.1 Закону України «Про судовий збір» за подання юридичною особою до суду позовної заяви майнового характеру необхідно сплатити 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Ціна позову вказана у розмірі 149 955 грн, таким чином за вимогу майнового характеру при зверненні до суду з позовною заявою необхідно було сплатити 1,5 % від ціни позову, тобто 2 249,33 грн.

Відповідно до п.2 ч.2 Закону України «Про судовий збір» за подання юридичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру необхідно сплатити 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1 600 грн.

За звернення заступника прокурора Київської області Грабця І.Н. в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України до суду з позовною заявою з однією немайновою, а також однією майновою вимогами необхідно було сплатити 3 849,33 грн.

Згідно з підпунктом 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги необхідно сплатити 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, апелянту необхідно сплатити 5 773,99 грн (3 849,33 грн * 150%) на реквізити Київського апеляційного суду:

Отримувач коштівУК у Солом. р-ні/Соломян. р-н/ Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812 Банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Код банку отримувача (МФО) 899998 Рахунок отримувачаUA0026010 Код класифікації доходів бюджету 22030101 Адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, 2-А
З огляду на викладене, апелянту на виконання вищевказаних положень закону необхідно надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору, який відповідатиме вищевказаним нормам закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу виконуючого обов`язки прокурора Київської області - Грабця Ігоря Несторовича на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 березня 2020 року - залишити без руху.

Надати апелянту строк до 13 серпня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали, для надіслання на адресу апеляційного суду оригіналу квитанції про сплату судового збору.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені статтею 357 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя В.А. Кравець