2/953/2417/20
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" липня 2020 р. суддя Київського районного суду міста Харкова Шаренко С.Л., розглянувши матеріали скарги уповноваженої особи Громадської організації "Спілка обурених та протестуючих українців: ошуканих, пограбованих, потерпілих, що зазнали відмови в наданні правової допомоги, бюрократизму, формалізму, дискримінації, расизму, гонінням, переслідуванням, погроз, цензурі в пресі, ксенофобії, геноциду, економічному тероризму, існування за межею абсолютної бідності із-за діянь посадових осіб української влади в період з 1991 по 2019 роки" ОСОБА_1 до керівника Харківського відділу політичної партії «Опозиційна платформа за життя», співголови Політичної партії «Опозиційна платформа за життя» народного депутату України ОСОБА_2 , голови політичної ради «Опозиційна платформа та голови стратегічної ради політичної партії «Опозиційна платформа за життя» народного депутата України ОСОБА_3 , політичної партії «Опозиційної платформи за життя» про поновлення порушеного конституційного права,

ВСТАНОВИВ:

Заявник, уповноважена особа Громадської організації "Спілка обурених та протестуючих українців: ошуканих, пограбованих, потерпілих, що зазнали відмови в наданні правової допомоги, бюрократизму, формалізму, дискримінації, расизму, гонінням, переслідуванням, погроз, цензурі в пресі, ксенофобії, геноциду, економічному тероризму, існування за межею абсолютної бідності із-за діянь посадових осіб української влади в період з 1991 по 2019 роки" ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до керівника Харківського відділу політичної партії «Опозиційна платформа за життя», співголови Політичної партії «Опозиційна платформа за життя» народного депутату України ОСОБА_2 , голови політичної ради «Опозиційна платформа та голови стратегічної ради політичної партії «Опозиційна платформа за життя» народного депутата України ОСОБА_3 , політичної партії «Опозиційної платформи за життя» в якому просить суд, надати правову оцінку діям та бездіяльності об`єктам оскарження, визнати вказані дії та бездіяльність незаконними та такими, що порушили конституційні права заявника, поновити порушене право , притягти до адміністративної відповідальності керівника Харківського відділу політичної партії «Опозиціна платформа за життя» та народних депутатів Верховної ради України Бойко Ю.А., ОСОБА_3 .

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що позовна заява не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення,(стаття124),а статтею 18 Закону України« Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суд враховує, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Проте, вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, передбачених статтями 175, 177 ЦПК України.

Так, у відповідності до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

В своїй заяві, заявник, уповноважена особа ОСОБА_4 , акцентував увагу суду на розгляд його скарги на підставі норми 55 Конституції України , а не нормами Цивільно-процесуального кодексу, Кодексу адміністративного судочинства , а також не в адміністративному суді, при цьому одночасно заявив вимоги про надання правової оцінки діям та бездіяльності об`єктам оскарження, визнання вказаних дій та бездіяльності незаконними та такими, що порушили його конституційні права, про поновлення порушеного права, а також про притягти до адміністративної та кримінальної відповідальності керівника Харківського відділу політичної партії «Опозиціна платформа за життя» та народних депутатів Верховної ради України Бойко Ю. ОСОБА_5 , ОСОБА_3 .

Однак, у рішенні від 14.12.2011 № 19-рп/2011 Конституційний суд України зазначив, що положення ч. 2 ст. 55 Конституції України необхідно розуміти так, що конституційне право на оскарження в суді будь-яких рішень, дій чи бездіяльності всіх органів державної влади, місцевого самоврядування, посадових і службових осіб гарантовано кожному; реалізація цього права забезпечується у відповідному виді судочинства і в порядку, визначеному процесуальним законом. Таким чином, конституційне право особи на звернення до суду кореспондується з її обов`язком дотримуватися встановлених процесуальним законом механізмів (процедур).

Таким чином, заявнику необхідно визначити спосіб захисту свого порушеного права реалізація якого забезпечується у відповідному виді судочинства. Крім того, суд звертає увагу, що у відповідності до ст. 20 ЦПК України, не допускається об`єднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Крім того, заявник не вказав Прізвище, ім`я та по батькові керівника Харківського відділу політичної партії «Опозиційна платформа за життя» та не зазначив, чи є зазначене відділення юридичною особою, що позбавляє суд можливості вирішити питання щодо дотримання правил підсудності.

Крім того, частиною першою статті 9 ЦПК України встановлено, що Цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Відповідно до частини першої статті 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа №10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасникам судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють (частина третя статті 9 ЦПК України).

Відповідно до частини четвертої статті 9 ЦПК України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому ЦПК України.

Проте процесуальні документи, в тому числі позовні заяви мають бути подані лише державною мовою.

Таким чином, заявнику слід визначитись зі способом захисту свого порушеного права (визначити відповідний вид судочинства) та подати до суду заяву, скаргу чи позовну заяву про захист порушеного права в порядку визначеному відповідним процесуальним законом та на державній мові з зазначенням всіх повних відомостей про всіх відповідачів, оскільки вказані недоліки позбавляють суд можливості вирішити питання про відкриття провадження у справі.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

скаргу уповноваженої особи Громадської організації "Спілка обурених та протестуючих українців: ошуканих, пограбованих, потерпілих, що зазнали відмови в наданні правової допомоги, бюрократизму, формалізму, дискримінації, расизму, гонінням, переслідуванням, погроз, цензурі в пресі, ксенофобії, геноциду, економічному тероризму, існування за межею абсолютної бідності із-за діянь посадових осіб української влади в період з 1991 по 2019 роки" ОСОБА_1 до керівника Харківського відділу політичної партії «Опозиційна платформа за життя», співголови Політичної партії «Опозиційна платформа за життя» народного депутату України ОСОБА_2 , голови політичної ради «Опозиційна платформа та голови стратегічної ради політичної партії «Опозиційна платформа за життя» народного депутата України ОСОБА_3 , політичної партії «Опозиційної платформи за життя» про поновлення порушеного конституційного права залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали, інакше заява вважатиметься не поданою і підлягає поверненню заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.Л. Шаренко