13.07.2020 Справа № 756/244/20
№756/244/20
№2/756/2986/20
УХВАЛА

13 липня 2020 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Шевчук А.В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Першої київської державної нотаріальної контори про зняття арешту з майна,

встановив:

У січні 2020 року ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Першої київської державної нотаріальної контори про зняття арешту з квартири АДРЕСА_1 накладеного за ухвалою Оболонського районного суду від 22.10.2009 року в межах розгляду цивільної справи №2-5013 (2-407/04).

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлюються ст. 175 ЦПК України.

Згідно п. 1 ч. 1, та п. 4, п. 5 ч. 2 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються, спосіб захисту права або інтересів, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

У відповідності до ст. 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

У відповідності до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). При цьому, відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

В порушення ст. 175 ЦПК України представником позивача не зазначено доказів та обґрунтувань на підтвердження порушень зі сторони Першої київської державної нотаріальної контори та не обґрунтовано можливості звернення із даним позовом саме до державної нотаріальної контори як відповідача у справі про зняття арешту з майна.

За таких обставин, ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 24.03.2020 року позовну заяву залишено без руху для надання можливості усунення вказаних недоліків.

На виконання зазначеної ухвали позивачу запропоновано надати до суду позовну заяву, з дотриманням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України та з врахуванням вимог про усунення недоліків позовної заяви, викладених в зазначеній ухвалі.

При цьому, станом на 13.07.2020 року зазначені в ухвалі Оболонського районного суду м. Києва недоліки не усунуті, не дивлячись на те, що ухвалу позивачем отримано 30.03.2020 року.

У відповідності до ч.3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виправить вказані недоліки, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 177, 185 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Першої київської державної нотаріальної контори про зняття арешту з майна, - визнати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя А.В. Шевчук