Справа №464/1157/19
пр.№ 2-п/464/20/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.07.2020 Сихівський районний суд м. Львова

в складі: головуючого-судді Горбань О.Ю.,

секретаря судового засідання Бігун Ю.І.,

за участю:

заявника ОСОБА_1 ,

представника заявника ОСОБА_2 ,

представника позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні в м.Львові заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Сихівського районного суду м. Львова від 31.03.2020 у справі №464/1157/19 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа Сихівська районна адміністрація Львівської міської ради про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Сихівського районного суду м. Львова від 31 березня 2020 року задоволено позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням. Визнано ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 такими, що втратили право користування житловим приміщенням будинком АДРЕСА_1 . Стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 на користь держави судовий збір в сумі по 256,13 грн. з кожного. У стягненні з відповідачів на користь позивача судових витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 4700 грн. відмовлено.

«04» травня 2020 року представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Сихівського районного суду м. Львова від 31.03.2020 у справі №464/1157/19 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа Сихівська районна адміністрація Львівської міської ради про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи для розгляду заяви про перегляд заочного рішення від 31.03.2020 визначено суддю Горбань О.Ю.

Подану заяву мотивовано тим, що для заявниці спірне житлове приміщення є єдиним житлом, будь-яке інше нерухоме майно у неї відсутнє. Вказує, що ОСОБА_1 є хворою людиною, у зв`язку з хронічними захворюваннями не має можливості працювати, не отримує доходів. Вважає, що суд не надав можливості ознайомитись йому з матеріалами справи, у зв`язку з чим не надано відзив, а прийняте рішення позбавляє ОСОБА_1 права користування спірним житловим приміщенням за відсутності іншого житла, що є неправомірним втручанням у право, гарантоване ст.8 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Просить скасувати заочне рішення у справі.

В судовому засіданні ОСОБА_1 заяву про перегляд заочного рішення підтримала, просить задовольнити, а рішення суду у справі №464/1157/19 - скасувати.

Представник заявника ОСОБА_2 у судовому засіданні підтримав заяву про перегляд заочного рішення, просив таку задоволити.

Представник позивача ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення заперечив, надав пояснення, які надійшли до суду 08.07.2020, просить відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідачі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , представник третьої особи, будучи належним чином повідомлені про час та місце судового засідання не прибули, будь-яких пояснень по суті заяви до суду не скерували. Суд вважає за можливе провести розгляд заяви про перегляд заочного рішення у їх відсутності.

Заслухавши пояснення учасників процесу, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що дану заяву необхідно залишити без задоволення, з наступних підстав.

Згідност.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до ч. 1ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, за змістом положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за умов якщо відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається із матеріалів справи, відповідач ОСОБА_1 проінформована про судові засідання, призначені на 14.06.2019, її адвокат Чорнописка Н.М. ознайомлювалась з матеріалами справи, заявою від 14.06.2019 просила зупинити провадження у справі. У підготовчих судових засіданнях 14.06.2019 і 21.08.2019 представник відповідача був присутній, відзив не надав, про судове засідання 03.10.2019, 21.11.2019 була проінформована, власноручно розписалась. Заявою від 20.11.2019 відповідач прохала відкласти судовий розгляд на іншу дату у зв`язку з погіршенням стану здоров`я. В подальшому заявою від 04.02.2020 відповідач просила відкласти судове засідання, призначене на 28.02.2020 на інший день для надання можливості укласти за безоплатною вторинною допомогою.

Розгляд справи призначено на 31 березня 2020 року, відповідач, її представник ОСОБА_2 були проінформовані про дату та час проведення судового засідання, від адвоката Тимчія О.М. надійшло клопотання про відкладення судового засідання, судом у клопотанні про відкладення відмовлено, прийнято рішення розглядати справу.

Для скасування заочного рішення необхідно встановити не лише поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, що його аргументи щодо обставин справи можуть вплинути на правильне її вирішення. Лише за сукупності двох умов можна вважати, що наявні підстави для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду у загальному порядку.

Встановлено, що обґрунтовуючи вимоги про скасування заочного рішення, представник відповідача посилається, зокрема, на неможливість підготувати відзив на позов з причин неознайомлення з матеріалами справи. Крім того, покликається на відсутність у ОСОБА_1 іншого житла, її незадовільний стан здоров`я. При цьому, в судовому засіданні ОСОБА_1 ствердила, що не проживає у спірному будинку з 2004 року, не є членом сім"ї власника будинку, не приймала участь у спадкуванні спадкового майна, оформленого на ОСОБА_3 , особистих речей у спірному будинку не має ні вона, ні її діти, відповідачі по справі, перешкод їй ніхто не чинив у доступі, ключів ніколи не мала, хоч вважає будинок АДРЕСА_1 таким, в якому вона народилась і має право на користування. Інших доказів, які б мали істотне значення і могли вплинути на інше вирішення справи суду не надано.

Враховуючи наведене, те, що відповідачем жодних доказів не надано, що виключає ухвалення в подальшому протилежне заочному рішенню або частково зміну такого, тому заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 284, 287 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

п о с т а н о в и в:

заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Сихівського районного суду м. Львова від 31.03.2020 по справі № 464/1157/19 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа Сихівська районна адміністрація Львівської міської ради про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк подання апеляційної скарги на рішення суду продовжується на строк дії такого карантину.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Повний текст ухвали виготовлено 10.07.2020.

Суддя О.Ю.Горбань