Провадження № 2/201/1512/2020
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2020р. Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого - судді - Ткаченко Н.В.

за участю секретаря - Іващенко Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська в м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради (третя особа приватний нотаріус ДМНО Балтакса І.В.) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

23.01.2020р. до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська за підсудністю з Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради (третя особа Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Балтакса І.В.) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючою по справі визначена суддя Ткаченко Н.В.

Ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 27.01.2020р. позовну заяву прийнято до провадження, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в загальному позовному провадженні в підготовче засідання (а.с. № 20).

Підготовче засідання у справі відповідно до положень ст. 197 та п.3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України проведено 18.05.2020р. (а.с. №40-41).

На письмову вимогу від 18.05.2020р. приватним нотаріусом ДМНО Балтакса І.В. суду направлено належним чином завірену копію спадкової справи № 18/2019, з якої вбачається, що з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернувся лише позивач (а.с. № 45, 50-62).

В обґрунтування позовних вимог позивач по тексту позову зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді 1/3 частини квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала йому на праві приватної власності згідно свідоцтва про право власності на житло від 12.03.1998р.

29.07.2019р. позивач звернувся до нотаріуса з приводу прийняття спадщини. Між тим, постановою приватного нотаріуса ДМНО Балтакси І.В. від 29.07.2019р. йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском встановленого законом шестимісячного терміну для прийняття спадщини.

Позивач своєчасно не звернувся із заявою про прийняття спадщини через необізнаність у необхідності подачі такої заяви та добросовісно вважав, що звертатися до нотаріуса з метою отримання спадщини потрібно саме через шість місяців після смерті спадкодавця, тому і звернувся відразу (через 9 днів) після спливу шестимісячного терміну.

Зі спадкоємців першої черги є також мати позивача, проте вона не зверталася до нотаріуса з приводу прийняття спадщини, оскільки прийняла рішення про відмову в оформленні спадщини на своє ім`я.

Таким чином, позивач вважав, що строк для прийняття спадщини ним пропущено з поважних причин та є незначним. На підставі викладеного, посилаючись на норми ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, просив визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Позивач ОСОБА_1 в наданій суду 06.07.2020р. заяві просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, визначивши додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном 2 місяці, розглянути справу без його участі (для забезпечення рівності прав сторін у справі, оскільки не з,явились представник відповідача та третя особа) та без фіксації судового процесу технічними засобами (а.с. № 63).

Представник відповідача Дніпровської міської ради в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час розгляду справи повідомлявся належним чином, про що є особиста розписка в суді представника відповідача - ОСОБА_3 ( діє на підставі довіреності від 19.12.2019р. а.с. № 39) від 18.05.2020р. (а.с. № 44). При цьому, правом на надання відзиву не скористався, у підготовчому засіданні 18.05.2020р. зазначив, що відзив на позовну заяву надаватися не буде та не заперечував проти завершення підготовчого провадження за наявними у справі доказами (а.с. № 40-41).

Третя особа - приватний нотаріус ДМНО Балтакса І.В. в судове засідання не з`явилася, про дату, місце та час розгляду справи повідомлялася належним чином, про що в матеріалах справи є поштове повідомлення ( а.с. № 47). 04.06.2020р. до суду надійшло клопотання приватного нотаріуса ДМНО Балтакси І.В., в якій остання просила розглядати справу без її участі (а.с. № 48).

З урахуванням поданих до суду заяв позивача та третьої особи, неявки представника відповідача за умови належного повідомлення про дату судового засідання, суд розглянув справу за правилами ст. 223, ч. 2 ст. 247 ЦПК України за відсутності сторін (їх представників) та без фіксування судового процесу технічними засобами.

Суд, вивчивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази на підставі положень ст. 89 ЦПК України та у сукупності з нормами чинного законодавства України, вважає, що позовні вимоги слід задовольнити з наступних підстав.

Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч. 1. ст.4 ЦПК України).

Суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. (ч. 1. ст.13 ЦПК України).

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_2 , про що видано 21.01.2019р. Чечелівським районним у м. Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Дніпропетровській області, актовий запис №208 серії НОМЕР_1 свідоцтво про смерть (а.с. № 55).

Родинний зв`язок між позивачем ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , як між сином і батьком підтверджений свідоцтвом про народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , виданим Київським районним бюро ЗАГС м. Донецька 07.09.1968р. серії НОМЕР_2 (а.с. № 10).

29.07.2019р. ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса ДМНО Балтакси І.В. з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 та видачу свідоцтва про право на спадщину (а.с. № 51).

Постановою приватного нотаріуса ДМНО Балтакси І.В. від 29.07.2019р. йому відмовлено у видачі свідоцтва, оскільки позивачем не надано документів, які підтверджують факт сумісного проживання разом зі спадкодавцем на момент його смерті. Також, в цій постанові зазначено, що ОСОБА_1 заяву у шестимісячний строк з дня відкриття спадщини за місцем її відкриття не подав, таким чином у спадкоємця відсутній факт прийняття спадщини після ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ( а.с. № 61).

Відповідно до вимог ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно зі ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання їм заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

У п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Пояснюючи причини несвоєчасного звернення із заявою про прийняття спадщини, позивач зазначив, що він був необізнаний у необхідності подачі такої заяви саме протягом шести місяців, та вважав, що звертатися до нотаріуса з метою отримання спадщини потрібно саме через шість місяців після смерті батька (так йому радили робити родичі на похоронах), що він і зробив майже відразу після спливу даного строку.

Суд вважає, що оскільки позивач дійсно відразу після спливу шестимісячного терміну, а саме через 9 днів, звернувся до нотаріуса з відповідною заявою, то в його діях відсутні ознаки недобросовісного користування своїми правами чи будь які наміри, які б були направлені на порушення чиїх інших прав та інтересів.

Судом також перевірено, що інших спадкоємців у померлого немає. Мати позивача, як спадкоємиця першої черги, також не зверталася до нотаріуса з приводу прийняття спадщини, оскільки прийняла рішення про відмову в оформленні спадщини на своє ім я.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000р., при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979р., ст. 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

З огляду на те, що позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті батька, але у встановлений законом шестимісячний строк не подав до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, строк пропуску незначний (9 днів), суд вважає, що наявні поважні причини пропуску позивачем строку для звернення із заявою про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що шестимісячний строк подачі позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті батька сплинув ІНФОРМАЦІЯ_4 , а позов до суду він пред`явив 05.08.2019р., тобто пропущений ним строк для подання заяви про прийняття спадщини, є незначним.

В постанові ВС від 17.10.2018р. у справі № 681/203/17-ц зазначено, що, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть, якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Враховуючи викладене, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши за правилами ст. 89 ЦПК України докази, зважаючи на те, що позивач дійсно є спадкоємцем померлого за законом, з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернувся лише позивач, відповідач будь-яких заперечень проти визначення такого додаткового строку не надав, крім того, враховуючи незначний часовий проміжок пропуску строку для прийняття спадщини, а саме 9 днів, суд вважає за можливе визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном два місяця з дня набрання законної сили рішення суду.

Крім того, суд при прийнятті рішення враховує, що представник відповідача, під час проведення підготовчого засідання 18.05.2020р. (відбувалось у відповідності до положень ч.1 ст. 247 ЦПК України з фіксацією судового процесу технічними засобами) зазначив, що відзиву на позов подавати відповідач не буде (а.с. № 40-41, дія № 19).

Обговорюючи питання розподілу судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, з урахуванням того, що позивач 06.07.2020р. в заяві до суду, зазначив, що він не наполягає на стягненні з відповідача на його користь судових витрат у вигляді судового збору 768грн.40коп. (а.с. №1,63), судові витрати у цій справі відносяться на рахунок позивача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008р. «Про судову практику у справах про спадкування», Постановою ВС від 17.10.2018р. у справі № 681/203/17-ц, ст.ст. 4, 10, 12, 13, 19, 76-81, 89, 128-131, 141, 223, ч. 2 ст. 247, ст.ст.259, 263-265 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради (третя особа приватний нотаріус ДМНО Балтакса І.В.) - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном два місяця з дня набрання законної сили рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 273 ЦПК України.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя: Ткаченко Н.В.