З А О Ч Н Е Р I Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
м. Лозова Харківської області
Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі:
головуючого - Харабадзе К.Ш.,
за участю секретаря - Фалькової І.М.,
Справа № 629/1515/20
Номер провадження 2/629/701/20
розглянувши у судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу про розірвання шлюбу:
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що з 06.09.2019 року вона знаходиться в зареєстрованому шлюбі з відповідачем по справі, який зареєстрований Тростянецьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області, актовий запис № 146. Від шлюбу сторони дітей не мають. Між сторонами припинені шлюбно-сімейні відносини з тих причин, що вони мають різни погляди на життя, між ними втрачена довіра і взаєморозуміння і як наслідок виникли такі відносини, при яких подальше спільне проживання стало неможливим. З приводу морального насилля з боку чоловіка позивач зверталася з заявою до Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області. Вважаючи, що сім`я розпалась остаточно, просить шлюб розірвати, залишити прізвище « ОСОБА_3 », стягнути з відповідача Ѕ частину витрат по сплаті судового збору.
Позивач у судове засідання не з`явилась, в наданій суду заяві просила розгляд справи проводити за її відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягає у повному обсязі, в разі неявки відповідача згодна на проведення заочного розгляду справи з постановленням заочного рішення.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся своєчасно та належним чином, шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України, судовою повісткою про виклик за адресою зареєстрованого місця проживання.
Згідно до положення ч.3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до ч.4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Виходячи з викладеного, зі згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд знаходить за необхідне позов задовольнити зі слідуючих підстав:
Відповідно до ст.ст. 110, 112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 N 11 « Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Судом встановлено, що з 06.09.2019 року сторони знаходяться в зареєстрованому шлюбі, від якого неповнолітніх дітей не мають. Фактично родина розпалася, спільне господарство сторони не ведуть, шлюбні відносини не підтримують. При таких обставинах збереження сім`ї стало неможливим і суперечить як інтересам позивача, так і відповідача. Спору про розподіл сумісно нажитого майна подружжя не має.
Відповідно до ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Як вбачається з матеріалів справи, 04.04.2020 року ОСОБА_1 зверталася до Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області про моральне насилля з боку ОСОБА_2 , що підтверджується листом т.в.о. начальника Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області /а.с.15/.
За таких обставин, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позову.
Статтею 113 Сімейного кодексу передбачено, що особа має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
У відповідності до ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача Ѕ частину судового збору, сплаченого при подачі позову.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 76, 81, 89, 206, 259, 264, 265,268,280-282 ЦПК України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженкою м. Харків та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженцем м. Лозова Харківської області, зареєстрований 06.09.2019 року Тростянецьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області, актовий запис № 146.
Після розірвання шлюбу позивачу залишити прізвище « ОСОБА_5 ».
Стягнути з ОСОБА_2 , на користь ОСОБА_1 витрат по сплаті судового збору у розмірі 420 гривень 40 копійок.
Позивач може оскаржити рішення до Харківського апеляційного суду через Лозівський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Згідно п.3 розділу XII "Прикінцеві положення" ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину".
позивач ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
відповідач ОСОБА_2 , РНОКПП не відомий, зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .
Суддя: К.Ш.Харабадзе