Справа № 521/5154/20
Провадження № 2/521/2323/20
Малиновський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді - Бобуйка І.А.
секретаря судового засідання Петренчук О.В.,
Позивачка звернулася до суду із вказаним позовом, та просила суд: визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом від 22.05.2014 року, зареєстрованого в реєстрі за №770, приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу, після смерті ОСОБА_4 три місяці.
Свої позовні вимоги позивачка обґрунтувала наступним.
Згідно позовної заяви, позивачка з 2013 р. доглядала за ОСОБА_4 , допомагала їй продуктами, коштами, по господарству та інше. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла.
Позивачка стверджує, що ОСОБА_1 потрапила до лікарні на стаціонарне лікування, у зв`язку з травмою ноги. Згодом, у позивачки була вагітність та пологи, догляд за дитиною. У зв`язку з чим у ОСОБА_1 не було можливості тривалий час відвідати помешкання, в якому колись проживала ОСОБА_5 .Про наявність заповіту позивачці не було відомо.
В лютому 2020 року позивачка навідалась до колишнього помешкання ОСОБА_4 , перевірила всі документи, які знаходилися в помешканні ОСОБА_4 та знайшла заповіт. Після чого позивачка одразу звернулася до нотаріуса з заявою для відкриття спадщини до майна, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 .
20 лютого 2020 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Поліщук Г. П. позивачці було відмовлено у відкритті спадщини за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 у зв`язку з пропуском строку, визначеного законодавством України, для прийняття спадщини.
Позивачка стверджує, що оскільки вона є спадкоємцем за заповітом, а тому ОСОБА_1 має право на звернення до суду із заявою з зазначеними позовними вимогами для захисту своїх прав.
В судове засідання представник позивачки не з`явився, однак надав суду заяву, в якій просив розглядати справу без його особистої участі, позовні вимоги підтримував, не заперечував проти заочного рішення.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, повідомлявся про дату, час та місце судового засідання належним чином та своєчасно, причини неявки суду не повідомив, відзив не надав.
Треті особи в судове засідання не з`явилися, повідомлялися про дату, час та місце судового засідання належним чином та своєчасно, причини неявки суду не повідомили.
У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:
1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;
2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;
3) відповідач не подав відзив;
4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.
У разі зміни позивачем предмета або підстави позову, зміни розміру позовних вимог суд відкладає судовий розгляд для повідомлення про це відповідача.
Суд, вивчивши позовну заяву, дослідивши матеріали справи, вивчивши нормативно-правові акти, які регулюють спірні правовідносини, проаналізувавши і оцінивши докази в їх сукупності вважає, що позовні вимоги належить задовольнити в повному обсязі з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України - кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
Правовідносини між сторонами виникли внаслідок виникнення права на спадкування, та регулюються Книгою 6 Цивільного кодексу України.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, що видане Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області від 06.01.2019 року, актовий запис № 294, серія НОМЕР_1 (а.с.15).
Судом встановлено, що ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , залишила заповіт, який посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Гребенюк І.М. та зареєстровано в реєстрі за № 770, за яким все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, та взагалі усе те, що на день її смерті буде їй належати та на що за законом вона матиме право, заповідала ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.14).
ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , по день смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , що підтверджується довідкою, що видана Департаментом надання адміністративних послуг ОМР №140н/01-07 від 31.03.2020 року (а.с.18)
Згідно ч. 1 ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Отже, місцем відкриття спадщини, яка залишилась після померлої ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України, є АДРЕСА_3 .
Судом встановлено, що позивачка не була обізнана про наявність вищевказаного заповіту, та дізналася про нього лише в лютому 2020 року випадково, навідавшись до помешкання померлої ОСОБА_4 , даний факт підтверджується наступними обставинами справи.
Позивачка у період з 18.06.2018 року по 04.07.2018 року перебувала у Державному закладі «Іллічівська басейнова лікарня на водному транспорті Міністерства охорони здоров`я України» в травматологічному відділенні з діагнозом: закритий перелом гомілкової кістки, закритий вивих головки лівої плечової кістки та забій грудної клітки, позивачці було рекомендовано рухатись за допомогою милиць, що підтверджується випискою з епікризу з історії ОСОБА_1 №6357 (а.с.24). Також, згідно довідки, виданої КПН «Одеська обласна клінічна лікарня» ОМР Пологового будинку, ОСОБА_1 перебувала у Пологовому будинку КПН «Одеська обласна клінічна лікарня» ОМР з 18.02.2019 року по 01.03.2019 року та з 05.03.2019 року по 28.03.2019 року (а.с.22-23).
Отже позивачка, у зв`язку з травмою ноги, неможливістю самостійно рухатись, пологами та наступним доглядом за дитиною, необізнаністю про наявність вищевказаного заповіту, не мала можливості звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у строк передбачений законом.
20 лютого 2020 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Поліщук Г. П. позивачці було відмовлено у відкритті спадщини за заповітом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 у зв`язку з пропуском строку, визначеного законодавством України, для прийняття спадщини (а.с.16).
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Статтею 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин.
Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.
Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.
За приписами ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
Як роз`яснюється у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України, від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання при визначенні особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
При цьому поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже віднесення будь-яких обставин до поважних є оціночним та таким, що безпосередньо належить до волі суду та його оцінки.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини з поважних причин, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов - задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.
Згідно зі ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема визнання права.
Згідно нормам європейського законодавства, на думку суду, наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційними (розумного балансу між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини), оскільки позивачка втратить право на успадкування майна, що їй заповіла ОСОБА_4 .
Згідно правової позиції, яка визначена у постанові Верховного Суду у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 року у справі №565/1145/17,від 26.06.2019 року, вбачається, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.
Згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Одночасно дотримання принципу «пропорційності», визначено практикою застосування норм права Європейським судом з прав людини передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Відповідно до ч. 1, 5 ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
На підставі ст.ст. 16, 1220, 1222, 1223, 1227, 1261, 1269 ЦК України, керуючись ст. ст. 258, 259, 263, 264, 265, 280, 282, 352 ЦПК України суд,-
Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , ІПН: НОМЕР_2 , паспорт серії НОМЕР_3 , виданий Іллічівським РВ ОМУ УМВС України в Одеській області від 16.09.1998 року) додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом від 22.05.2014 року, зареєстрованого в реєстрі за №770, приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу, після смерті ОСОБА_4 три місяці.
Сплив строку для прийняття спадщини починається з дати набрання рішенням законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
С У Д Д Я: І.А. Бобуйок