Провадження № 2-з/760/212/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 червня 2020 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Г.О. Козленко,

за участю секретаря - А.Л. Хліменкової

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Косинська Тетяна Миколаївна про визнання недійсним договору дарування,-

встановив:

Позивач звернулася до Солом`янського районного суду м. Києва із з вищезазначеним позовом та просить:

- визнати недійсним договір дарування Ѕ частини квартири, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 від 17.03.2017, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косинською Т.М., зареєстрований в реєстрі за №36;

- стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 17.06.2020 відкрито загальне позовне провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Косинська Тетяна Миколаївна про визнання недійсним договору дарування.

Разом з позовною заявою від позивача надійшла заява про забезпечення позову, відповідно до якої остання просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, а саме 3 кімнатну квартиру АДРЕСА_1 .

Свою заяву позивач обґрунтовує тим, що вартість вищезазначеної квартири є досить значною і у позивача є підстави побоюватись, що відповідач може вжити заходів щодо перереєстрації належного йому нерухомого майна, оскільки відповідач не має перепон для здійснення відчуження спірного майна, що може привести до порушення прав позивача.

Розгляд заяви проводиться без повідомлення сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Таким чином, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява про забезпечення позову підлягає частковому задоволенню за таких підстав.

Згідно із ч.ч.1, 2 ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Відповідно до ст.151 ЦПК України, у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову, захід забезпечення позову, який належить застосовувати, з обґрунтуванням його необхідності, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Частиною 2 ст.149 ЦПК України встановлено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Встановлено, що предметом спору є:

- визнання недійсним договору дарування Ѕ частини квартири, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 від 17.03.2017, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косинмькою Т.М., зареєстрованого в реєстрі за №36.

Відповідно до п.4 постанови Пленуму ВСУ №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому під забезпеченням позову слід розуміти сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6-605 цс16 від 25.05.2016, винесеної за результатами перегляду рішення Апеляційного суду м. Києва, та ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову, згідно з вказаною постановою, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

З огляду на викладене вище, суддя приходить до висновку про часткове задоволення поданої заяви, оскільки відповідно до предмету спору, позивач хоче визнати недійсним договір дарування Ѕ частини квартири, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 від 17.03.2017, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косинською Т.М., зареєстрований в реєстрі за №36.

Враховуючи предмет позову та вимоги чинного законодавства, суд вважає за необхідне вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на 1/2 частину нерухомого майна, а саме квартиру АДРЕСА_1 .

Керуючись Постановою Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», ст.ст.149-153, 259, 260, 353-355 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Косинська Тетяна Миколаївна про визнання недійсним договору дарування - задовольнити частково.

Накласти арешт на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 .

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років з наступного дня після її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. В разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду скарги апеляційним судом.

Суддя - Г.О. Козленко