Справа № 755/6866/20
Провадження № 2-о/755/770/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"14" липня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Кравченко О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, цивільну справу окремого провадження за заявою: ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник, ОСОБА_1 , звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва, із заявою, в якій просить суд: встановити факт належності їй, ОСОБА_1 , правовстановлюючого документу, а саме свідоцтва про право власності на житло від 22.04.1994 р., без номера, видане згідно з розпорядженням Львівської дистанції цивільних споруд від 10.02.1994 р. № 22 на квартиру АДРЕСА_1 .

Свої вимоги заявник обґрунтовує тим, згідно із вказаним свідоцтвом про право власності на житло від 22.02.1994 р. без номера квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 та членам його сім`ї ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 . Після смерті ОСОБА_3 і ОСОБА_4 , діда та баби заявника, їх частки - по ј частині після кожного були успадковані матір`ю заявника - ОСОБА_2 , що підтверджується відмітками на звороті свідоцтва про право власності на квартиру, копіює реєстраційного посвідчення від 02.07.2001 р., копією свідоцтва про право на спадщину від 26.11.2012 р. Між заявником та заінтересованою особою не існує спорів щодо права власності чи часток у квартирі. Оскільки при оформленні свідоцтва про право власності на квартиру було допущено описку та ім`я заявника було зазначено « ОСОБА_1 », що не збігається з її ім`ям у паспорті громадянина України та у свідоцтві про народження, де її ім`я записане як « ОСОБА_1 », виникла невідповідність між документами, що посвідчують особу заявника і правовстановлюючим документом, виданим на її ім`я, що перешкоджає заявнику володіти, користуватися та розпоряджатися своєю власністю на власний розсуд. Вказане є підставою для звернення до суду із заявою.

Заявник та заінтересована особа у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені.

ОСОБА_1 подала до суду заяву, в якій просить справу розглядати у її відсутність, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Заінтересована особа, ОСОБА_2 , подала до суду заяву, в якій підтримує заяву в повному обсязі, просить її задовольнити. Підтверджує факт допущення описки в свідоцтві про право власності на житло від 22.02.1994 р. у написанні імені її доньки ОСОБА_1 . Квартира АДРЕСА_3 була приватизована на ім`я її батьків, її ім`я та її доньку, ОСОБА_1 . Однак ім`я доньки помилково було зазначено як ОСОБА_1 , що є співзвучним з іменем ОСОБА_1.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути у відсутність сторін.

Згідно з ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, приходить наступного.

Як убачається з матеріалів справи, заявником у справі є ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Львів (а.с. 9, 10).

Заінтересована особа, ОСОБА_2 , є матір`ю заявника.

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого 22 лютого 1994 року Львівською дистанцією цивільних споруд Львівської залізниці згідно з розпорядженням (наказом) від 10.02.1994 р. № 22, посвідчується, що квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , дійсно належить на праві приватної, спільної сумісної власності гр. ОСОБА_3 та членам його сім`ї ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с. 4).

Частки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у праві спільної сумісної власності на квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , після їх смерті, по ј частині після кожного з них, були успадковані ОСОБА_2 , що підтверджується відмітками на звороті свідоцтва про право власності на квартиру, копією свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 19.04.2001, посвідченого Фурман Л.А. , державним нотаріусом Четвертої Львівської державної нотаріальної контори за реєстровим № 1065, реєстраційним посвідчення, виданим 02.07.2001 Львівським обласним бюро технічної інвентаризації (а.с. 5-7, 8).

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи про встановлення факту: належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Згідно із ч. 1 ст. 319 Цивільного процесуального кодексу України у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт.

Метою встановлення факту належності заявнику правовстановлюючого документу - свідоцтва про право власності на житло є усунення невідповідності між документами, що посвідчують її особу, і правовстановлюючим документом, виданим на її ім`я, внаслідок чого у заявника виникли перешкоди у володіння, користування та розпорядженні її власністю.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

За встановлених обставин, суд приходить висновку про можливість встановити факт належності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , правовстановлюючого документу - свідоцтва про право власності на житло від 22.02.1994 р. без номера, видане згідно з розпорядженням від 10.02.1994 р. № 22 Львівської дистанції цивільних споруд Львівської залізниці, на квартиру АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 про встановлення факту належності правовстановлюючого документу підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 265, 315, 319, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_5 ), заінтересована особа: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_6 ) про встановлення факту належності правовстановлюючого документу - задовольнити.

Встановити факт належності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , правовстановлюючого документу - свідоцтва про право власності на житло від 22.02.1994 р. без номера, видане згідно з розпорядженням від 10.02.1994 р. № 22 Львівської дистанції цивільних споруд Львівської залізниці, на квартиру АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: