Справа № 640/8917/19
н/п 2/953/398/20
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"10" липня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді Лях М.Ю., секретаря ХомінськоїТ.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження цивільну справу №640/8917/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю АРХ-ГРУП про стягнення заборгованості з орендної плати нерухомого майна,
В обґрунтування позову посилається на те, що між ОСОБА_1 та ТОВ «АРХ-ГРУП» 12.02.2018 року укладено договір оренди нежитлового приміщення. Відповідно до п.2.1 Договору, на умовах та в порядку встановленими цим Договором, позивач передавав, а в відповідач приймав приміщення в тимчасове платне користування (оренду) у відповідності з метою оренди. Під приміщенням сторони визначали частину нежитлового приміщення АДРЕСА_1 , загальна площа якого станом на дату укладання Договору становила 80,1 м.кв. та належить позивачу на праві власності. Згідно акту приймання - передачі від 15.02.2018 року позивач передав відповідачу у користування Об`єкт оренди строком до 12.01.2021 року. Однак у зв`язку з невчасною сплатою орендної плати, позивач направив вимогу відповідачу про розірвання договору оренди, а відповідач вчасно об`єкт оренди не повернув, у в`язку з чим була нарахована вказана заборгованість.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.05.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 передано судді Сенаторову В.М.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 15.05.2019 року відкрито спрощене позовне провадження.
Рішенням Вищої Ради правосуддя № 848/0/15-20 від 26.3.2020 року ОСОБА_2 звільнено з посади судді Київського районного суду м. Харкова у зв`язку з поданням заяви про відставку. Після проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями на підставі п.2.3.50 Положень про автоматизовану систему документообігу суду згідно протоколу від 07.04.2020 року справу № 640/8917/19 передано на розгляд судді Київського районного суду м. Харкова Лях М.Ю.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 09.04.2020 року прийнято до розгляду цивільну справу №640/8917/19, розгляд справи продовжити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

В судове засідання представник позивача не з`явився, надав до суду заяву про проведення судового розгляди за його відсутністю. В судове засідання представник ТОВ «АРХ-ГРУП» не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання, причини неявки не повідомив. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи в їх системному взаємозв`язку, приходить до наступного.

Судом встановлено, що між ОСОБА_1 та ТОВ «АРХ-ГРУП» 12.02.2018 року укладено договір оренди нежитлового приміщення. Відповідно до п.2.1 Договору, на умовах та в порядку встановленими цим Договором, позивач передавав, а в відповідач приймав приміщення в тимчасове платне користування (оренду) у відповідності з метою оренди. Під приміщенням сторони визначали частину нежитлового приміщення АДРЕСА_1 , загальна площа якого станом на дату укладання Договору становила 80,1 м.кв. та належить позивачу на праві власності. Згідно акту приймання - передачі від 15.02.2018 року позивач передав відповідачу у користування Об`єкт оренди строком до 12.01.2021 року.

У зв`язку з невчасною сплатою орендної плати, позивач направив вимогу відповідачу про розірвання договору оренди, але відповідач вчасно об`єкт оренди не повернув, у в`язку з чим була нарахована вказана заборгованість.

Відповідно до частини 2 статті 27 ЦПК України позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Частиною першою статті 30 ЦПК України передбачено, що позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Позивач має право на вибір між кількома судами, яким згідно з цією статтею підсудна справа, за винятком виключної підсудності, встановленої статтею 30 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 30 ЦПК України). Згідно з положеннями статті 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Такий висновок викладено в пункті 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ».

Також у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 жовтня 2018 року у справі № 296/1657/18 (провадження № 61-40325св18) зроблено висновок, що «виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини».

Отже, позови що виникають з приводу нерухомого майна - це позови пов`язані з нерухомим майном, нерухомістю, нерухомою річчю, а тому усі позови, у спорах, які є наслідком правовідносин пов`язаних з обігом нерухомого майна повинні бути пред`явлені до суду за місцем знаходження цього майна. У разі конкуренції правил підсудності (наприклад, при об`єднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосовуватися правила виключної підсудності.

Оскільки, позовні вимоги виникли з приводу нерухомого майна, а саме стягнення заборгованості (орендної плати та штрафних санкцій) за користування нерухомим майном, що розташоване у будинку АДРЕСА_2 , тому підсудність за цим позовом має визначатися відповідно до правил, визначених частиною першою статті 30 ЦПК України, згідно з якими дана справа підсудна Дарницькому районному суду м. Києва.

До аналогічного висновку дійшов Харківський апеляційний суд у постанові від 12 березня 2020 року по справі № 639/7084/19, від 09.04.2019 року по спарві № 626/47/19, від 20 травня 2019 року по справі №640/4593/19, Верховний Суд в постанові 20 червня 2019 року по справі № 626/47/19, провадження № 61-8812св19.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 2453-VI).

Таким чином, на підставі викладеного, дотримуючись правил виключної підсудності, суд вважає необхідним направити для розгляду справу до Дарницького районного суду м. Києва.

На підставі зазначеного та керуючись ст.ст. 19, 30, 31, 206,263-265 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу №640/8917/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю АРХ-ГРУП про стягнення заборгованості з орендної плати нерухомого майна направити за підсудністю Дарницькому районному суду м. Києва для розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя -