Номер провадження 2/205/871/20
ОСОБА_1 21 листопада 2019 року звернулася до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Друга дніпровська державна нотаріальна контора, про зняття арешту з майна. Позивач просить скасувати арешт, накладений на квартиру АДРЕСА_1 , який зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження нерухомого майна за № 4792725; виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна запис від 12.04.2007 14:50:24 за № 4792725 про арешт квартири АДРЕСА_1 .
Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 25 листопада 2019 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 26 грудня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі.
Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_3 письмово просив розглянути справу у відсутність представника, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечував.
В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явилася. Про день, час та місце судового засідання повідомлена у встановленому законом порядку. Про причини неявки суд не повідомила.
Від представника третьої особи Другої дніпровської державної нотаріальної контори Циганко Є.Л. до суду надійшла письмова заява, в якій просили розгляд справи провести за відсутності представника відповідно до вимог діючого законодавства.
Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
За таких обставин, суд вважає відповідача належним чином повідомленим та можливим, за згодою представника позивача, розглянути справу на підставі наявних доказів, заочно, відповідно до статті 280 ЦПК України.
У зв`язку з неявкою осіб, які приймають участь у справі, суд розглядає справу у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
В ході судового розгляду встановлено, що в провадженні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про повернення завдатку.
17 жовтня 2002 року за договором дарування, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Канівець О.М. за реєстраційним номером 1081, ОСОБА_4 подарувала ОСОБА_5 квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 10).
Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 03 грудня 2002 року було забезпечено позов ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про повернення завдатку, накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_4 , заборонив нотаріальним конторам оформляти договори з відчуження вказаної квартири (а.с. 15).
Відповідно до ухвали Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 10 червня 2003 року провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про повернення завдатку та моральної шкоди закрито (а.с. 16).
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , яка на день смерті постійно проживала і була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 11).
Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина на належне їй майно.
ОСОБА_1 спадщину після смерті ОСОБА_5 прийняла фактично, оскільки проживала та була зареєстрована разом із спадкодавцем на момент її смерті.
ОСОБА_1 звернулася до Другої дніпровської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що залишилось після смерті її бабусі ОСОБА_5 , а саме квартири АДРЕСА_1 , що належала спадкодавцю на підставі Договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Канівець О.М. 17.10.2002 року, реєстр № 1081, зареєстрованого в КП «Дніпропетровське міжміське бюро технічної інвентаризації) 18.11.2002 року та записаного в реєстрову книгу за № 61п за реєстровим № 20-39 (а.с. 10).
З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що на квартиру АДРЕСА_1 , накладено арешт нерухомого майна (архівний запис): номер запису про обтяження 4792725, зареєстрований 12 квітня 2007 року на підставі Постанови б/н від 03.12.2002 року Нарсуду Ленінського району міста Дніпропетровська (а.с. 14).
Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 03.05.2017 року № 1248/02-31 державним нотаріусом Другої дніпровської нотаріальної контори Нестеренко І.В. було відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 , у зв`язку з виявленим арештом об`єкта нерухомого майна (а.с. 13).
Наявність арешту на майно за відсутності правових підстав для цього порушує право позивача на спадкування.
Померла ОСОБА_5 та позивач ОСОБА_1 не були сторонами у вказаній судовій справі, а тому не обізнані про наявність арешту, накладеного судом у якості забезпечення позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про стягнення завдатку. Також, суд зазначає, що на момент постановлення ухвали про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_4 не була власником вказаної квартири.
ОСОБА_1 , не була стороною та учасником судової справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , про стягнення завдатку, у зв`язку з чим позбавлена права звернутись до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, оскільки скасування заходів забезпечення позову, можливе лише за власної ініціативи суду, або за вмотивованим клопотанням учасника справи.
Згідно до вимог ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
В рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Вендітеллі проти Італії» суд відзначив порушення в тому, що уряд не вжив швидких заходів для того, щоб знову надати в повноправне користування власність після закінчення відповідних розслідувань.
Також, Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.
Приймаючи до уваги, те, що на час ухвалення судом забезпечення позову, шляхом накладення арешту на нерухоме майно та забороною нотаріальним конторам вчиняти нотаріальні дії щодо відчуження вищезазначеного нерухомого майна, майно, на яке було накладено арешт не належало відповідачу ОСОБА_4 та враховуючи ухвалу Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 10 червня 2003 року про закриття судового провадження, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.
Судові витрати підлягають розподілу згідно положень статті 141 ЦПК України.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 19, 141, 200, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 272, 273, 280-282 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Друга дніпровська державна нотаріальна контора, про зняття арешту з майна задовольнити.
Скасувати арешт, накладений на квартиру АДРЕСА_1 , який зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження нерухомого майна за № 4792725.
Виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна запис від 12.04.2007 14:50:24 за № 4792725 про арешт квартири АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 , на користь ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , судові витрати у розмірі 1 536,80 грн. (одна тисяча п`ятсот тридцять шість гривень 80 копійок).
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів.
Суддя Н.Г. Остапенко