Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 червня 2020 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Васильченка О. В. ,

за участю секретаря судового засідання - Поляновській О. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Калинівської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до Подільського районного суду м. Києва з позовною заявою до Київської міської ради, Калинівської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка була матір`ю позивача. За життя спадкодавець склала заповіт, відповідно до якого все своє майно заповідала позивачеві.

05.11.2019 року позивач звернулась до ПН КМНО Белугіної В.Л. із заявою про прийняття спадщини, однак отримала відмову від нотаріуса, з підстав того, що нею було пропущено 6-місячний строк на звернення з такою заявою.

Поважність причин пропуску 6-місячного строку на прийняття спадщини, позивач обґрунтовує тим, що у цей період займалась похованням матері, проведенням поминальних днів, а також вказувала на свою юридичну необізнаність, була переконана, що факт наявності заповіту є тотожним прийняттю спадщини.

З підстав вищевикладеного, позивач просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини.

До початку судового засідання представник позивача подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив позов задовольнити.

Відповідачі свого право на участь у судовому засіданні не використали, до суду звернулись із заявами, в яких просили суд вирішити справу без їхньої участі. Київська міська рада звернулась до суду також із відзивом на позовну заяву, в якому просила суд вирішити спір відповідно до вимог чинного законодавства.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що встановлено на підставі Свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 .

23.04.2009 року ОСОБА_2 склала заповіт, яким все своє майно після своєї смерті заповідає на користь ОСОБА_1 . Заповіт посвідчено приватним нотаріусом Броварського міського нотаріального округу Писаним В.Г.

ОСОБА_1 є донькою померлої ОСОБА_2 , що встановлено на підставі відповідного Свідоцтва про народження та Свідоцтва про укладення шлюбу.

05.11.2019 року позивач звернулась до ПН КМНО Белугіної В.Л. із заявою про прийняття спадщини, однак отримала відмову від нотаріуса, з підстав того, що нею було пропущено 6-місячний строк на звернення з такою заявою.

В якості підтвердження наявності поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, позивач зазначила про те, що у цей період займалась похованням метрі, а також перебувала у службових відрядженнях, що підтверджено відповідним посвідченням про відрядження із відмітками про прибуття.

Правовідносини, що виникли, регулюються Цивільним кодексом України.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Як, передбачено ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Померла ОСОБА_2 залишила після себе заповіт, а тому спадкування має здійснюватися за заповітом.

Згідно зі ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Стаття 1218 ЦК України передбачає, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що позивач пропустив шестимісячний строк прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відтак, обов`язок по доказуванню поважності причин пропуску строку на прийняття спадщини лежить на позивачеві.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 5, 6 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи те, що позивачем було надано до суду належні та допустимі доказів поважності причин пропуску нею 6-місячного строку на прийняття спадщини, суд приходить до висновку про задоволення позову та визначення додаткового строку на прийняття спадщини в межах 2 місяців з дня набрання цим рішенням суду законної сили.

Керуючись ст.ст. 13, 14, 82, 259, 263-265, 268, 352, 354, а також п.п. 9, 15 Перехідних положень ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, Калинівської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_2 , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, або якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги (зважаючи на п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України щодо порядку подання апеляційних скарг на судові рішення).

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О. В. Васильченко