Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/8356/16-ц
Провадження № 2-с/711/21/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25.06.2020 м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Позарецька С.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Прядка Віталій Михайлович, про скасування судового наказу, -

В С Т А Н О В И В :

21.10.2016 Придніпровським районним судом м. Черкаси видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь публічного акціонерного товариства «Черкаське хімволокно» в інтересах Відокремленого підрозділу «Черкаська ТЕЦ» заборгованість за оплату житлово-комунальних послуг у сумі 18691 грн. 81 коп. та витрати по сплаті судового збору у сумі 689 грн.

Свою заяву про скасування судового наказу адвокат Прядка В.М. обґрунтовує тим, що про існування даного судового наказу йому стало відомо 10.06.2020 при ознайомленні з матеріалами справи, копію судового наказу та заяву стягувача про видачу судового наказу боржник не отримував, а тому вважає судовий наказ таким, що підлягає скасуванню у зв`язку з тим, що:

-боржник з розміром та розрахунком заборгованості не погоджуються (існує спір);

-підстави нараховувати заборгованість з січня 2011 року по липень 2016 року - відсутні. Заявник пропустив позовну давність щодо пред`явлених вимог. Період, за який кредитор має право стягувати заборгованість (у тому числі за житлово-комунальні послуги), визначається строком позовної давності. Отже, намагання стягнути з відповідача борг, за період з 2011 року по 2016 рік є порушенням його прав;

-доказів існування заборгованості суду заявником не надано. Заявником надано лише внутрішній документ підприємства - розрахунок;

-суд не звернув уваги та не встановив правовий режим квартири, чи перебуває вона у власності тільки вказаного боржника та чи можна, за встановлених судом обставин, ставити питання про стягнення із боржника заборгованості за житлово-комунальні послуги з підстав, на які посилався заявник.

Також вказує, що відповідно до існуючої практики у вказаній категорії справ, суду необхідно встановлювати, хто є власником житлового приміщення, хто зареєстрований у вказаному приміщенні. Крім того, співвласником квартири є ОСОБА_2 , яка проживала у квартирі та була зареєстрована за вказаною адресою.

До того ж, боржником не підписувався договір про надання послуг, наданий позивачем. Підпис у вказаному Договорі не належить ОСОБА_1 .

Розгляд справи у порядку наказного провадження позбавив можливостей боржника подати свої пояснення, обґрунтовані заперечення та докази.

Таким чином, заявник просить поновити строк для подачі заяви про скасування судового наказу та постановити ухвалу про скасування судового наказу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 21.10.2016 у справі № 711/8356/16-ц, оскільки між сторонами існує спір про право.

Дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи в їх сукупності, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, суддя встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Згідно з ч. 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

З матеріалів справи вбачається, що судовий наказ Придніпровського районного суду м. Черкаси від 21.10.2016 по справі № 711/8356/16-ц направлявся на адресу боржника ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) рекомендованими листами з повідомленням (супровідний лист від 21.10.2016 № 711/8356/16-ц/12465/2016), який повернувся на адресу суду не отриманим з відміткою: «за не запитом», про що свідчить наявне у матеріалах справи рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення № 735 (а.с. 16).

Про існування вказаного судового наказу ОСОБА_1 дізнався 10.06.2020, тобто після ознайомлення його представника адвоката Прядки В.М. з матеріалами справи № 711/8356/16-ц (а.с. 19 - зворот).

У своїй заяві про скасування судового наказу адвокат Прядка В.М. посилається на обставини, які можуть мати суттєве значення для правильного вирішення справи по суті (неправомірність та необґрунтованість нарахувань грошових коштів, які стягувач просив стягнути з боржника за надані житлово-комунальні послуги; пропуск строків позовної давності щодо пред`явлених вимог).

Суд зазначає, що одним зі способів захисту прав суб`єктів цивільних правовідносин, у тому числі, права на доступ до суду, є скасування судового наказу, що передбачено статтею 171 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 ЦПК України заява про скасування судового наказу не пізніше наступного дня передається судді, визначеному у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу.

Статтею дев`ятою Конституції України визначено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

На розширення цього положення Основного Закону в статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зазначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України», заява № 32053/13. Зокрема, ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом першим статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто, принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває у межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99, від 14.10.2003).

У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення у справі «Пономарьов проти України» (Заява № 3236/03).

Враховуючи практику ЄСПЛ, зазначені положення законодавства та встановлені фактичні обставини, суд приходить до висновку про те, що у даному випадку слід поновити строк заявнику для подання заяви про скасування судового наказу, оскільки із змісту заяви вбачається необхідність перевірки відповідності судового наказу всім дійсним обставинам спірних правовідносин та виправлення можливої судової помилки.

У зв`язку із викладеним, з метою забезпечення права заявника на доступ до суду та перевірки відповідності судового наказу всім дійсним обставинам спірних правовідносин, суд вважає за необхідне поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду із заявою про скасування судового наказу, оскільки судовий наказ ним отриманий не був, про наявність даного провадження заявнику стало відомо лише 10.06.2020, а тому причини пропуску строку на подачу заяви про скасування судового наказу слід вважати поважними.

Відповідно до ч. 3 ст. 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу.

З поданої заяви про скасування судового наказу вбачається, що представник боржника наполягає на скасуванні судового наказу і посилається на особливі обставини, які можуть мати суттєве значення для правильного вирішення справи по суті.

Таким чином, встановлено, що існують підстави для задоволення заяви про скасування судового наказу, оскільки між сторонами виник цивільно-правовий спір, який підлягає розгляду у порядку позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись статтями 127, 170, 171, 247, 258, 260, 261 ЦПК України суддя, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Прядка Віталій Михайлович, про скасування судового наказу, - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 ) строк для подання заяви про скасування судового наказу.

Скасувати судовий наказ від 21.10.2016, виданий Придніпровським районним судом м. Черкаси по справі № 711/8356/16-ц про стягнення з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь публічного акціонерного товариства «Черкаське хімволокно» в інтересах Відокремленого підрозділу «Черкаська ТЕЦ» заборгованість за оплату житлово-комунальних послуг у сумі 18691 грн. 81 коп. та витрати по сплаті судового збору у сумі 689 грн.

Роз`яснити заявнику (стягувачу), що він має право звернутися до суду із тими самими вимогами у порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повний текст ухвали складено 25.06.2020.

Суддя: С. М. Позарецька