МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

справа №370/1387/14-ц

"08" липня 2020 р. Макарівський районний суд Київської області

у складі: судді Мазки Н.Б

із секретарем Некращук Я.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Макарів Макарівського району Київської області заяву

ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні Ініціативи», приватний виконавець Кравець Вадим Валентинович про відстрочення виконання судового рішення,

в с т а н о в и в:

заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про відстрочення судового рішення, вказавши заінтересованими особами: Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні Ініціативи» та приватного виконавця Кравець Вадима Валентиновича, посилаючись на те, що він в березні отримав повідомлення приватного виконавця Кравця Вадима Валентиновича про ознайомлення з висновком про вартість майна.

Отримавши цього листа дізнався про існування відкритого виконавчого провадження про примусове виконання виконавчого листа №370/1387/14-ц від 06.05.2016 року, що виданий на виконання заочного рішення Макарівського районного суду Київської області по цивільній справі №370/1387/14-ц від 06.08.2014 року за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до нього, ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором №V-05/08 від 12.02.2008 року в сумі 538861.88 гривень та судового збору в сумі 3654.00 гривень.

З 12.03.2020 року в Україні запроваджено карантин через спалах у світі короновірусу СОVID-19. Таке рішення було прийнято на засіданні Кабінету Міністрів України 11.03.2020 року.

Постановою №239 КМУ було внесено зміни в постанову від 11.03.2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2».

Це саме та постанова, якою були запроваджені обмеження діяльності у зв`язку із карантином, який Законом України від 17.03.2020 року №530-ІХ був доданий до величезного переліку форс-мажорних обставин, передбачених ст.141 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні».

Відповідно до пп.3 п.5 Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19)», призупинено обов`язок виконання основного зобов`язання, виконання якого забезпечене іпотекою, та недопущення звернення стягнення на предмет іпотеки на період дії карантину або обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (СОVID-19).

Відповідно до пп.3 п.2 Прикінцевих положень ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19)», з дня оголошення карантину зупиняється перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг та строків надання цих послуг, визначених законом. Від дня припинення карантину перебіг цих строків продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення.

На підставі цього Закону 23.03.2020 року Нотаріальна палата України звернулася з інформаційним листом «Щодо деяких аспектів роботи банків України (зокрема виконання кредитних зобов`язань) у період дії карантину на території України» відповідно до якого: «17 березня парламентом прийнято Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникнення і поширення коронавірусної хвороби (СОVID-19)», яким карантин включено до переліку форс-мажорних обставин.

Національний банк України 22.03.2020 року направив лист до всіх банків України, яким роз`яснив певні аспекти роботи банківських установ під час дії карантину, зокрема питання оплати іпотечних кредитів в цей період.

У п.4 листа НБУ вказано:

«Посилити комунікацію всіма доступними комунікативними каналами, включаючи смс-повідомлення щодо:

-режиму роботи відділень:

-необхідності максимального переведення роботи з клієнтами засобами онлайн каналів;

-інформування громадян відповідно до Законів України (№530-ІХ та № 533-ІХ) про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19) передбачено на період дії карантину або обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (СОVID-19);

-призупинення обов?язку виконання основного зобов?язання, виконання якого забезпечене іпотекою, та недопущення звернення стягнення на предмет іпотеки на період дії карантину або обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (СОVID-19)...;

22.03.2020 року листом НБУ Банки зобов`язано:

«...призупинення обов`язку виконання основного зобов`язання, виконання якого забезпечене іпотекою, та недопущення звернення стягнення на предмет іпотеки на період дії карантину або обмежувальних заходів, пов?язаних із поширенням коронавірусної хвороби (СОVID-19)...».

Заявник стверджує, що він офіційно не працює, доходів не має. Періодичних заробітків, які були в нього до карантину теж немає. Оскільки карантин на законодавчому рівні визнано форс-мажором, відсутність у заявника постійного заробітку та відсутність майна на яке можна звернути стягнення, у суду є всі підстави для задоволення заяви про відстрочення виконання судового рішення.

Заявник просить: відстрочити виконання заочного рішення Макарівського районного суду Київської області по цивільній справі №370/1387/14-ц від 06.08.2014 року за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором №V-05/08 від 12.02.2008 року в сумі 538861.88 гривень та судовий збір в сумі 3654.00 гривень, строком до 15.12.2021 року.

Заявник ОСОБА_1 надав заяву про розгляд справи за своєї відсутності, заявлені вимоги підтримав, просив їх задовольнити.

Інші сторони цивільної справи у судове засідання не з`явилися, хоча про час, місце розгляду справи повідомлялися судовими повістками.

Враховуючи положення ч.2 ст.435 ЦПК України щодо строків розгляду заяви та ч.2 ст.247 ЦПК України, можливо розгляд справи провести за відсутності учасників справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Згідно вимог ч.1 ст.435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Частиною 3 ст.435 ЦПК України передбачено, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Зі змісту вказаної статті вбачається, що суд у виняткових випадках може змінити визначену законодавством послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем, а також права і обов`язки суб`єктів виконавчого провадження під час їх вчинення.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» з 12.03.2020 року до 03.04.2020 року на усій території України установлено карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України від 16.03.2020 року №215 до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» внесено зміни, згідно з якими назву і текст постанови викладено в редакції «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS - CoV-2» та впроваджено ряд профілактичних і протиепідемічних заходів та запроваджено обмежувальні заходи.

Постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 року №239 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" внесені зміни, згідно з якими карантин на території України продовжений до 24.04.2020 року.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 року №338-р "Про переведення єдиної державної системи цивільного захисту у режим надзвичайної ситуації" визначено, що з урахуванням поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, висновків Всесвітньої організації охорони здоров`я щодо визнання розповсюдження COVID-19 у країнах світу пандемією, з метою ліквідації наслідків медико-біологічної надзвичайної ситуації природного характеру державного рівня, забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення та відповідно до статті 14та частини другої статті 78 Кодексу цивільного захисту України установити для єдиної державної системи цивільного захисту на всій території України режим надзвичайної ситуації до 24.04.2020 року.

Постановою Кабінету Міністрів України від 22.04.2020 року №291 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України"внесено зміни, згідно з якими карантин на території України продовжений до 11.05.2020 року.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 року №343 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України"внесено зміни, згідно з якими карантин на території України продовжений до 22.05.2020 року.

Постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 року №392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 22.05.2020 року до 31.07.2020 року на території Автономної Республіки Крим, Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Закарпатської, Запорізької, Івано-Франківської, Кіровоградської, Київської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Тернопільської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської, Чернівецької, Чернігівської областей, м. Києва, м. Севастополя (далі - регіони) із урахуванням епідемічної ситуації в регіоні карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Верховний Суд України у п.10 Постанови «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження» від 26.12.2003 року №14 вказує, що суду у вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання потрібно мати на увазі, що їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, керуючись особливим характером обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Європейський суд з прав людини у своїй практиці звертає увагу, що несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, згідно якої "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру..", а у системному розумінні даної норми та національного закону, суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах шляхом виконання судового рішення, тобто довготривале невиконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи. До того ж, довготривале невиконання рішення суду порушує право на повагу до власності та на вільне володіння власністю у зв`язку з тим, що рішення набуває ознак довготривалого невиконання. Межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом. Обставини, які зумовлюють надання розстрочки виконання рішення суду повинні бути об`єктивними, непереборними, іншими словами - виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення.

Отже, питання щодо надання розстрочки (відстрочки) виконання рішення суду повинно вирішуватися із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі.

Відповідно до вимог ч.4 ст.435 ЦПК України вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує у тому числі стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Звертаючись із даною заявою до суду, заявник просить відстрочити виконання рішення, посилаючись на такі виняткові обставини як запровадження карантину та відсутність доходу, що значно ускладнює можливість виконання ним рішення суду на період проведення карантинних заходів.

Заявник ОСОБА_1 просить відстрочити виконання рішення суду від 06.08.2014 року, у цивільній справі №370/1387/14-ц до 15.12.2021 року, однак заява не містить жодного обґрунтування необхідності відстрочення виконання рішення суду саме на такий період.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень (ст. 81 ЦПК України).

У зв`язку з вищевикладеним, враховуючи надзвичайні обставини, зумовлені поширенням на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, строки продовження на всій території України дії карантину, а саме до 31.07.2020 року, фінансове становище заявника, яке як стверджує останній погіршилося, заява підлягає частковому задоволенню, а саме, слід відстрочити виконання рішення суду на період карантину до 31.07.2020 року.

Керуючись ст.ст.12-13, 81,260, 354,435 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

заяву задовольнити частково.

Відстрочити виконання заочного рішення Макарівського районного суду Київської області по цивільній справі №370/1387/14-ц від 06.08.2014 року за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором №V-05/08 від 12.02.2008 року в сумі 538861.88 гривень та судовий збір в сумі 3654.00 гривень, строком до 31.07.2020 року.

В задоволенні решти вимог заяви відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя