СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/21284/19

пр. № 2/759/1882/20

01 липня 2020 року Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Петренко Н.О.

за участю секретаря судових засідань Грень О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до Київської міської ради (01044, м.Київ, вул.Хрещатик, 36), третя особа: Житлово-будівельний кооператив «Київ-5» (03164, м. Київ, вул.Булаховського, 24) про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2019 року позивачі звернулися до суду із позовом про визнання за ними в порядку спадкування по Ѕ частині на спадкове майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 в ЖБК «Київ-5», загальною площею 67,7 кв.м., житловою площею 43,7 кв.м.

В обгрунтування позовних вимог посилалися на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік та батько - ОСОБА_3 , позивачів. Після його смерті відкрилась спадщина, яку вони, як спадкоємці першої черги за законом, прийняли у визначений законодавством строк. До майна померлого, належить трикімнатна квартира за адресою: АДРЕСА_1 відкрита спадкова справа у Дванадцятій київській державній нотаріальній конторі за № 553/17. Свідоцтво про право на спадщину на кооперативну квартиру АДРЕСА_1 в ЖБК «Київ-5» видано не було, так як покійний ОСОБА_3 , будучи членом кооперативу і повністю сплативши пайові внески у 1981 році, за життя не оформив право власності на квартиру і не здійснив державної реєстрації права власності, у зв`язку з чим 26.01.2018р. державним нотаріусом постановою було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через ненадання правовстановлюючого документа, який би підтверджував право власності померлого на квартиру. Таким чином на теперішній час позивачі не мають можливості оформити свої спадкові права на квартиру.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 22.11.2019р. відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 01.07.2020р. закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивачі в судове засідання не з`явилися, повідомлені про день, час та місце розгляду справи. Просили розглядати справу без їх участі та задовольнити позовні вимоги.

Представник КМР в судове засідання не з`явився, просив розглядати справу без його участі. Просить ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства.

Представник ЖБК «Київ-5» в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про день, час та місце розгляду справи, причини неявки суду не відомі.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 перебувала у шлюбних стосунках з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 /а.с.11/.

Позивач - ОСОБА_2 є сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 /а.с.12/.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 /а.с.14/.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на спадкове майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 в ЖБК «Київ-5», загальною площею 67,7 кв.м., житловою площею 43,7 кв.м.

Для оформлення права власності на спадкове майно, позивачі у строки визначені законом звернулись до Дванадцятої київської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини/а.с. 50-51/.

Відповідно до ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

З матеріалів спадкової справи № 553/17, заведеної щодо майна померлого ОСОБА_3 встановлено, що спадкоємцями є його син - ОСОБА_2 та дружина ОСОБА_1 /а.с.64/.

26.01.2018 року державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Фещук Н.І. було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовлено ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру, яка знаходиться в АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_3 , у зв`язку з відсутністю документа, який підтверджує право власності на майно померлого/а.с.86/.

З довідки ЖБК «Київ-5» від 27.03. 2019 року вбачається, що спадкодавець ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 був власником кооперативної квартири АДРЕСА_1 . Сума пайового внеску за квартиру в розмірі 10 800 крб сплачена 20.04.1981р. в повному обсязі/а.с.16/.

За приписами ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Пунктом 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 визначено, що у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому, входить до складу спадщини на загальних підставах.

Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Таким чином судом встановлено, що у зв`язку з виплатою пайових внесків за спірну квартиру в ЖБК «Київ-5» ОСОБА_3 набув право власності на неї, однак, як вбачається із матеріалів справи, за життя, у встановленому законом порядку, не провів державну реєстрацію права власності.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкоємця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.(ст.1218 ЦК України).

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч.1,3 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтва про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обгрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи те, що право власності у померлого ОСОБА_1 на спірну квартиру виникло після сплати ним пайового внеску в повному обсязі, то таке майно підлягає включенню до спадкової маси.

Таким чином, зважаючи на те, що позивачі є єдиними спадкоємцями, суд приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані на законні, а тому підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 328, 1218, 1220, 1222, 1260, 1261 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 81, 89, 133, 247, 259, 263, 264-265, 273, 280,354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 до Київськка міська рада, третя особа: Житлово-будівельний кооператив «Київ-5» про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно, а саме на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 в ЖБК «Київ-5», загальною площею 67,7 кв.м., житловою площею 43,7 кв.м.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на спадкове майно, а саме на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1 в ЖБК «Київ-5», загальною площею 67,7 кв.м., житловою площею 43,7 кв.м.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Н.О. Петренко