У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"15" липня 2020 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Савлук Т.В., розглянувши в порядку письмового провадження, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва, заяву відповідача ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду, яка подана в межах цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

в с т а н о в и в:

01 липня 2020 року Дніпровським районним судом міста Києва (головуючий суддя Гончарук В.П.) ухвалене рішення про задоволення позову позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Судом присуджено стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» заборгованість за житлово-комунальні послуги в розмірі 8132 грн. 26 коп, з яких: 7048,80 грн. - основна заборгованість; 185, 81 грн. - 3% річних за прострочення зобов`язання; 897,65 грн. - індекс інфляції, а також судові витрати в розмірі 1600,00 гривень.

07 липня 2020 року відповідач ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про роз`яснення рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 01 липня 2020 року.

08 липня 2020 року на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями заяву про роз`яснення судового рішення , яке ухвалене в межах розгляду цивільної справи № 755/11824/17, передано в провадження судді Савлук Т.В.

За змістом положень ч. 13 ст. 7 Цивільного процесуального кодексу України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

З урахуванням положень ч. 3 ст. 271 Цивільного процесуального кодексу України, суд вважає за доцільне здійснювати розгляд заяви про роз`яснення судового рішення в порядку письмового провадження без виклику сторін.

Вивчивши матеріали цивільної справи, оцінивши наведені відповідачем ОСОБА_1 підстави для роз`яснення судового рішення, суд приходить до наступного.

Роз`яснення рішення суду - це уточнення, більш чітке і зрозуміле викладення справжнього його змісту. Особа, яка ініціює роз`яснення, у своїй заяві має вказати, що саме у рішенні суду для неї є незрозумілим, як саме невизначеність та нечіткість рішення суду може вплинути на ефективність його виконання. В заяві про роз`яснення рішення має бути зазначено, що саме у судовому рішенні є незрозумілим, в чому нерозуміння рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Виходячи з положень ч.1 статті 258 Цивільного процесуального кодексу України, судовими рішеннями є: ухвали, рішення, постанови, судові накази.

Згідно частини першої та другої статті 271 Цивільного процесуального кодексу України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

За нормою вказаної статті рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Роз`ясненню підлягає судове рішення, яке підлягає виконанню як у добровільному порядку, так і примусово у відповідності до Закону України «Про виконавче провадження».

Судове рішення - акт судового розгляду справи будь-якого виду провадження, яке відповідно до ст. 124 Конституції України ухвалюється судами іменем України і є обов`язковим до виконання на всій території України.

Діюче процесуальне законодавство зазначає, що рішення суду повинно бути зрозумілим. Зрозумілість судового рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Таким чином, зрозумілість рішення полягає у тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

За наведених обставин, з урахуванням положень частини першої статті ст. 271 Цивільного процесуального кодексу України, роз`ясненню підлягає лише рішення суду, що набрало законної сили та підлягає виконанню як у добровільному порядку, так і примусово у відповідності до Закону України «Про виконавче провадження», разом з тим рішення Дніпровського районного суду міста Києва ухвалене 01 липня 2020 року на дату звернення відповідача із заявою про роз`яснення судового рішення не набрало законної сили, тому в силу положень цивільного процесуального законодавства відсутні підстави для розгляду заяви про роз`яснення судового рішення, що не позбавляє відповідача процесуального права оскаржити судове рішення в порядку апеляційного провадження.

Про відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено. (ч. 4 ст. 271 ЦПК України)

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що заява відповідача ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 01 липня 2020 року, не підлягає задоволенню, за відсутності підстав, передбачених статтею 271 Цивільного процесуального кодексу України.

На підставі викладеного та керуючись статтями 258, 271, 260, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду, яка подана в межах цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Відповідно до положень ч.1 та ч.2 ст.354 Цивільного процесуального кодексу України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

С у д д я: