Справа № 357/5293/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 липня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Кошель Б. І. ,

при секретарі - Тодосієнко О. А.,

за участі:

позивачки - ОСОБА_1 ,

відповідача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 6 міста Біла Церква за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу, який мотивує тим, що між нею та відповідачем 27.11.1996 року було зареєстровано шлюб. Від шлюбу сторони мають чотирьох дітей: повнолітнього сина - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , малолітню доньку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , малолітнього сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та малолітню доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . За час перебування у шлюбі не вдалося створити міцну сім`ю, сторони втратили взаєморозуміння та довіру один до одного, мають різні погляди на життя та життєві цінності. Підставою, яка слугувала для прийняття рішення про розірвання шлюбу стало й те, що відповідач застосував фізичне насильство до позивачки та наносив їй тілесні ушкодження. Зазначає, що подальше збереження шлюбу не можливе та суперечить їхнім інтересам.

Ухвалою суду від 24.06.2020 року у вказаній справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивачка в судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі просила його задовольнити, надала пояснення, аналогічні викладеним у позові.

Відповідач в судовому засіданні позов не визнав в повному обсязі та просив відмовити в його задоволенні з тих підстав, що має бажання зберегти сім`ю.

В судовому засіданні відповідачем заявлено клопотання про надання терміну на примирення з метою збереження шлюбу строком на 6 місяців.

Оглянувши матеріали справи та вислухавши доводи відповідача, щодо надання терміну на примирення, а також думку позивачки, яка в категоричній формі відмовляється від примирення, судом протокольною ухвалою від 09.07.2020 року відмовлено в задоволенні клопотання, оскільки згідно ст. 24 СК України, шлюб має ґрунтуватись на вільній згоді жінки та чоловіка. При цьому, відповідно до ч. 3 та 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування подружжя до припинення шлюбних стосунків чи їх збереження є неприпустимим і є порушенням права на свободу та особисту недоторканість.

Суд, вислухавши пояснення сторін, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи та надавши їм належну правову оцінку, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Так, судом встановлено, що з 27 листопада 1997 року сторони перебувають в шлюбі, зареєстрованому у Відділі реєстрації актів громадянського стану Білоцерківського міськвиконкому Київської області, актовий запис № 1506, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 . Від шлюбу мають чотирьох дітей: повнолітнього сина - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , малолітню доньку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 , малолітнього сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 , та малолітню доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_5 .

В судовому засіданні встановлено, що подружнє життя у сторін не складається, позивачка не бажає зберігати сім`ю за умов, які склалися між подружжям, вважає, що примирення між ними неможливе, оскільки таке загрожує не тільки її здоров`ю, але й негативно впливає на неповнолітніх дітей, у присутності яких відбуваються сварки, застосовується фізична сила до неї, тому відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбних відносин, що є неприпустимим.

Згідно копії витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру внесено відомості за №0002464 за ознаками кримінально правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 Кримінального кодексу України, за фактом того, що 18.06.2020 року близько 21:30 год, по АДРЕСА_1 ОСОБА_2 наніс тілесні ушкодження ОСОБА_1 . Наведене підтверджується також наданою копією заяви ОСОБА_1 та копією рапорта ОСОБА_8 . З довідки виданої Білоцерківською станцією екстреної медичної допомоги на ім`я ОСОБА_1 від 18.06.2020 року о 22 год. 50 хв вбачається, що їй було встановлено діагноз - закрита черепно-мозкова травма. Струс головного мозку? Забійна рана правої тім`яної ділянки. Надана допомоги. Від госпіталізації відмовилась.

Згідно Висновку експерта ОСОБА_9 №120 від 23 червня 2020 року, при судово-медичній експертизі гр. ОСОБА_1 , 1976 року народження, знайдені наступні ушкодження: рана на голові, синці на лівій половині тіла. Описані ушкодження заподіяні тупими предметами можливо в строк та при обставинах указаних в постанові та обстежуваною. Рана відноситься до категорії легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я.

Вказані документи надані позивачем, як зазначено нею в судовому засіданні, для підтвердження обставин, що причиною припинення шлюбних стосунків є неправомірна поведінка відповідача.

Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного.

Згідно зі ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Аналогічне положення містить ч. 1 ст. 24 СК України, в якій також зазначено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Статтею 5 Протоколу №7 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод» встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та щодо його розірвання.

Норми частин 3 і 4 ст. 56 СК України передбачають, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

З`ясувавши дійсні взаємини подружжя, причини подання позову про розірвання шлюбу, інші обставини життя подружжя, судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін і тому шлюб між сторонами має бути розірваний.

Позивачка змінювала прізвище при реєстрації шлюбу, заяви про відновлення їй дошлюбного прізвища не надала, а тому, суд вважає за можливе прізвище позивачки залишити « ОСОБА_1 ».

Позивачка не ставить питання про відшкодування судових витрат.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 112, 113 СК України, ст.ст. 12, 13, 81, 141, 142, 158, 206, 258- 265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_6 ) до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_7 ) про розірвання шлюбу -¬¬ задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 27 листопада 1996 року у відділі реєстрації актів громадянського стану Білоцерківського міськвиконкому Київської області, актовий запис № 1506, розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачці залишити прізвище « ОСОБА_1 ».

Рішення може бути оскаржене.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення, але не пізніше ніж через тридцять днів з дня ухвалення Кабінетом Міністрів України рішення про закінчення карантину.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Повний текст рішення складено 10 липня 2020 року.

СуддяБ. І. Кошель