Справа № 665/471/20
У Х В А Л А

іменем України

"06" липня 2020 р. Чаплинський районний суд Херсонської області в складі:

головуючого судді Березнікова О.В.,

секретаря судового засідання Собчук М.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду смт. Чаплинка Херсонської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представника позивача: ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Чаплинського районного суду Херсонської області перебуває зазначена цивільна справа.

Справа знаходиться на стадії підготовчого позовного провадження.

Позивачка в судове засідання не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила, натомість від її представника адвоката Сальник Н.А., яка також в судове засідання не з`явились, надійшла заява про розгляд справи без її особистої участі.

Відповідач в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи наявна його заява, у якій зазначено, що особисто приймати участь у розгляді справи не бажає, проти позовних вимог не заперечує.

Перевіривши матеріали справи, вважаю за необхідне позов ОСОБА_1 , представника позивача: ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкуваннязалишити без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.3 ч.2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до п.5 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутністю, дала особисті пояснення.

Так, 04.05.2020 через канцелярію суду від представника позивачки надійшло клопотання про проведення підготовчого засідання без особистої участі представника позивачки, в якій також зазначено, що викладені в позовній заяві вимоги підтримує в повному обсязі та витребування інших додаткових доказів та долучення їх до матеріалів немає потреби.

У своєму листі від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ визначив, що при розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати: - місце відкриття спадщини; - коло спадкоємців, які прийняли спадщину; - законодавство, яке підлягає застосуванню щодо правового режиму спадкового майна та часу відкриття спадщини у випадку, якщо спадщина відкрилась до 1 січня 2004 року або ж спадкодавець проживав в іншій державі, спадкоємець є іноземним громадянином та проживає в іншій державі, а спадкове майно знаходиться на території України.

Обставини, які входять до предмета доказування у зазначеній категорії справ, можна встановити лише при дослідженні документів, наявних у спадковій справі. Належними доказами щодо фактів, які необхідно встановити для вирішення спору про право спадкування, є копії документів відповідної спадкової справи, зокрема, поданих заяв про прийняття спадщини, виданих свідоцтв про право на спадщину, довідок житлово-експлуатаційних організацій, сільських, селищних рад за місцем проживання спадкодавця.

У випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов`язаний витребувати такі докази.

У разі якщо особи, які беруть участь у справі, не заявляють клопотання про витребування доказів, зокрема, копій документів із спадкової справи, обов`язком суду є роз`яснення наслідків не вчинення такої процесуальної дії.

Разом з тим, у зв`язку з неявкою позивачки та вказаним клопотанням її представника щодо того, що додаткові докази для правильного вирішення справи витребувати немає потреби, а в матеріалах справи відсутня копія спадкової справи, оскільки тільки за допомогою неї можна встановити належні факти та відповідні правовідносини, що стосується предмету спору, суд дійшов висновку про визнання явки позивача в судове засідання обов`язковою.

Ухвалою суду від 05.05.2020 підготовче засідання по справі було відкладено на 03.06.2020 та визнано явку позивачки ОСОБА_1 обов`язковою для дачі особистих пояснень. Копію ухвали отримано позивачкою (вкладено в поштову скриньку) 15.05.2020, що підтверджується поштовим повідомленням. Крім того про обізнаність судового засідання призначеного на 03.06.2020 випливає з заяви поданої представником позивачки про відкладення розгляду справи.

03.06.2020 позивачка, явка якої визнана судом обов`язковою, в судове засідання не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила. Від її представника надійшла заява про відкладення розгляду справи, з причин того, що оригінал заяви відповідача ОСОБА_3 , про те що він підтримує позовні вимоги, не отримано адвокатом Сальник Н.А., а також за сімейними обставинами.

Вказане суд розцінив як неповажні причини неявки позивачки в судове засідання призначене на 03.06.2020, явку якої визнано обов`язковою з інших причин, ніж ті на які вказала її представник, відповідно винесено ухвалу суду від 03.06.2020 про повторне відкладення підготовчого судового засідання на 06.07.2020 та повторно визнано явку позивачки обов`язковою.

06.07.2020 позивачка, явка якої визнана судом обов`язковою, повторно в судове засідання не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила. Від її представника надійшла заява про розгляд справи без особистої участі представника.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 128 Цивільного процесуального кодексу України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Обставина, як неявка у судове засідання позивача (його представника), може бути підставою для залишення позову без розгляду, якщо у сукупності наявні такі обставини:

1) суд викликав позивача у судове засідання і визнав його явку обов`язковою (частина 1 статті 128 ЦПК);

2) виклик був здійснений шляхом вручення ухвали про дату, час та місце судового засідання в порядку, передбаченому ЦПК для вручення судових рішень;

3) позивач не повідомив суд про причини неявки або повідомив, проте такі причини визнані неповажними, і не подав заяву про розгляд справи за його відсутності або подав таку заяву, проте його нез`явлення перешкоджає вирішенню спору по суті.

З наведеного слід зазначити, що явку позивачки визнано обов`язковою, ухвалу суду було отримано позивачкою шляхом вкладення поштового відправлення до поштової скриньки позивачки, позивачка не повідомив суд про причини неявки (повідомлення представника позивачки від 03.06.2020 судом не рахується, оскільки в ньому викладені причини неможливості з`явитися в судове засідання представника ОСОБА_2 ), та позивачка не подала заяву про розгляд справи за її відсутності (заява представника позивачки ОСОБА_2 від 06.07.2020 судом також не рахується, оскільки зі змісту заяви випливає, що з`явитися до суду не має змоги саме представник, а також просить суд розглянути справу без особистої її (представника) участі). Але навіть якщо рахувати поданою заяву про розгляд справи за відсутності позивачки, нез`явлення останньої перешкоджає вирішенню спору по суті, з наведених вище підстав.

Відповідно до ст.189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;

2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;

3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;

4) вирішення відводів;

5) визначення порядку розгляду справи;

6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Статтею 196 ЦПК України визначено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Згідно ч.1,2,5 ст. 198 ЦПК України , підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках:

1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу;

2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача;

3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Суд може оголосити перерву у підготовчому засіданні у разі необхідності, зокрема у випадках:

1) заміни відведеного експерта, перекладача, спеціаліста;

2) невиконання учасником справи вимог ухвали про відкриття провадження у справі у встановлений судом строк, якщо таке невиконання перешкоджає завершенню підготовчого провадження;

3) неподання витребуваних доказів особою, яка не є учасником судового процесу;

4) витребування нових (додаткових) доказів.

У разі відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви підготовче засідання продовжується зі стадії, на якій засідання було відкладене або у ньому була оголошена перерва.

Відповідно до норм ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки у судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнані поважними. Суд відкладає розгляд справи в разі першої неявки без поважних причин належним чином повідомленого позивача у судове засідання або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності. У разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Водночас згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Зазначене також диспозиціонуться також з п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності, але в тому разі, якщо його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача, або подання такої заяви, але в тому разі, якщо його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про залишення позову ОСОБА_1 , представника позивача: ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкуваннябез розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 223, пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, оскільки нез`явлення позивачки в судове засідання, явку якої було визнано обов`язковою, перешкоджає вирішенню спору.

Керуючись ч. 2,5 ст. 223, ст. 257 ч.1 п.3, ч.2 ст.200ЦПК України , суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , представника позивача: ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування- залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя О.В. Березніков