Справа № 694/454/20
Рішення

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.07.2020 року м.Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області в складі:

Головуючого судді Сакун Д.І.,

за участю секретаря судового засідання Матвієнко А. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Звенигородка в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, Звенигородський РВ ДРАЦС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції про виключення відомостей про батька в актовому записі про народження дитини,-

встановив:

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

Позивач звернувся до суду з позовом у якому просить виключити з актового запису про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відомості про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як батька.

Свій позов позивач мотивує тим, що влітку 2004 року він познайомився з відповідачкою ОСОБА_2 , з якою в нього зав`язалися тісні стосунки, що тривали до 2006 року. Певний період вони проживали спільно однією сім`єю, без реєстрації шлюбу в органах РАЦС, плануючи в майбутньому узаконити їхні сімейні відносини. За час їхнього спільного проживання відповідачка ОСОБА_2 завагітніла але на початку 2006 року їхні відносини припинилися. ІНФОРМАЦІЯ_3 відповідачка народила дочку ОСОБА_4 . Через деякий час вони налагодили відносини та навіть зареєстрували шлюб 24 листопада 2017 року. До останнього часу він не заперечував батьківство відносно неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , оскільки щиро вважав, що вона має моє походження, оскільки була зачата в період їхнього спільного проживання з відповідачкою ОСОБА_2 , а тому безапеляційно дав згоду про внесення його відомостей, як батька дитини, до актового запису про народження ОСОБА_4 . Однак, за час проживання в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 , з`ясувалися обставини, що викликають обґрунтовані сумніви про його батьківство стосовно ОСОБА_3 . Зокрема, сама відповідачка зізналася в тому, що за період їхнього спільного проживання вона підтримувала регулярні статеві стосунки з іншим чоловіком, який найімовірніше є біологічним батьком ОСОБА_4 . Враховуючи вищенаведене, позивач звернулася до суду з позовом про виключення відомостей про батька в актовому записі про народження.

15.03.2020 року відповідачем ОСОБА_2 подано відзив, який мотивований тим, що доводи викладені в позовній заяві не відповідають дійсності. Позивач ОСОБА_1 знав, що не являється біологічним батьком ОСОБА_4 і вона ніколи цього від нього не приховувала. Позивач самостійно прийняв рішення взяти на себе обов`язок батька та звернувся до відділу ДРАЦС по питанню внесення відомостей про батька в актовому записі про народження стосовно ОСОБА_4 . Вказані обставини можуть підтвердити свідки.

Крім того 02.07.2020 відповідачка через канцелярію суду подала письмові пояснення відповідно до яких позов визнала, вказала, що з забезпечення найкращих інтересів дитини не розвіювала сумнів позивача про біологічне батьківство стосовно дитини. Просила позов задовольнити.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі

Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 30.04.2020 було відкрито провадження у справі, вирішено цивільну справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 28.05.2020р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, судові витрати просив залишити за ним.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, у письмових поясненнях просила розглянути справу у її відсутність.

Сторони подали заяви про відмову від допиту свідків.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явилася, надала заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутності, вирішення питання залишила на розсуд суду.

Фактичні обставини, встановлені судом

Суд, заслухавши учасників судового процесу, покази свідків, вивчивши матеріали справи та подані сторонами докази, дійшов до наступних висновків.

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 сторони зареєстрували шлюб 24.11.2017 року у Ватутінському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 виданого 23.03.2018 року ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_5 актовий запис №7 .

Як вбачається з рішення Звенигородського районного суду Черкаської області від 25.02.2020 року шлюб між сторонами було розірвано.

Мотиви, з яких виходить суд, застосування норм права, оцінка аргументів сторін

Правовідносини у справі регулюються Сімейним кодексом України.

Права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 СК України (частина перша статті 121 СК України).

Дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини (частина перша статті 122 СК України).

Походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану (частина перша статті 126 СК України).

Особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 СК України, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження (частини перша та друга статті 136 СК України).

Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком (згідноізчастиноюп`ятою статті 136 СК України).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України (частини перша-третя статті 12 ЦПК України).

Суть доказів, їх належність, допустимість, достовірність та достатність, оцінка їх судом та умови їх розгляду судом визначені статтями 76-80 ЦПК України. Зокрема, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (частина перша статті 79 ЦПК України), а достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутністю обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників (частина перша статті 82 ЦПК України).

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України).

Судом встановлено,що на час подання заяви ОСОБА_1 про визнання батьківства стосовно доньки ОСОБА_3 , йому не було відомо, що він не є батьком дитини. Даний факт визнається відповідачкою у її письмових поясненнях. Крім того, як зазначено в даних поясненнях дитина спілкується на даний час з біологічним батьком і між ними склалися гарні відносини.

Відтак, оскільки позивачу не було відомо про відсутність у нього біологічного батьківства щодо ОСОБА_3 на момент реєстрації його батьком цієї дитини та він не є в дійсності її біологічним батьком позов підлягає задоволенню.

Розподіл судових витрат між сторонами

Оскільки, позивачем подано заяву про залишення за ним судових витрат, то судовий збір, суд залишає за позивачем.

На підставі ст.136 СК України, керуючись ст.ст.4, 76-89, 258, 263-265, 268 ЦПК України, суд,-

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, Звенигородський РВ ДРАЦС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції про виключення відомостей про батька в актовому записі про народження дитини,- задовольнити.

Виключити запис про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як батька дитини з актового запису № 7 від 30.03.2006 року, складеного Звенигородським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до п. 15.5 розділу 15 XIII «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України рішення суду може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду через Звенигородський районний суд Черкаської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня підписання рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резулютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Ознайомитись з повним текстом судового рішенням, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84,170,178,179,180,181,185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390,393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також щодо строків звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання зави про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, продовжуються на строк дії такого карантину.

Рішення підписане 07.07.2020

Суддя Д.І. Сакун