ЧЕРВОНОАРМІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 292/889/20
Номер провадження 2-о/292/13/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М УК Р А Ї Н И

20 липня 2020 року смт.Пулини

Червоноармійський районний суд Житомирської області в складі:

головуючої судді Рябенької Т.С.,

секретаря судового засідання Володіної В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження в смт.Пулини цивільну справу за заявою заступника керівника Новоград-Волинської місцевої прокуратури Житомирської області Сьомко Людмили Іванівни в інтересах держави в особі Курненської сільської ради Пулинського району Житомирської області, заінтересовані особи - Пулинська районна державна адміністрація Житомирської області та Пулинська державна нотаріальна контора Житомирської області про визнання спадщини відумерлою,-

В С Т А Н О В И В :

У червні 2020 року заступник керівника Новоград-Волинської місцевої прокуратури Житомирської області Сьомко Л.І. звернулася до суду в інтересах держави в особі Курненської сільської ради Пулинського району Житомирської області із заявою про визнання спащини відумерлою, мотивуючи її тим, що на території Курненської сільської ради Пулинського району Житомирської області знаходиться майно, яке залишилось без власника та не було передане до комунальної власності територіальної громади.

Так, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_1 , яка була зареєстрована та проживала в с.Стрибіж Пулинського району Житомирської області, де і померла. Стрибізькою сільською радою Пулинського району заповіт ОСОБА_1 не посвідчувався, спадщину після померлої ніхто не приймав.

Таким чином, місцем відкриття спадщини після смерті ОСОБА_1 є с.Стрибіж Пулинського району Житомирської області.

Після смерті ОСОБА_1 відкрилась спадщина на земельну частку (пай) розміром 3,26 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), ринковою вартістю 684 600 грн. Про наявність або відсутність іншого майна, що залишилося після смерті ОСОБА_1 , Курненській сільській раді та Новоград-Волинській місцевій прокуратурі невідомо.

Перехід права на земельну частку (пай) до територіальної громади Курненської сільської ради Пулинського району Житомирської області дозволить в подальшому передати її в оренду та отримувати додаткові надходження до місцевого бюджету, що повністю відповідає інтересам держави.

Таким чином, територіальна громада в особі Курненської сільської ради Пулинського району Житомирської області має право на прийняття вказаної земельної ділянки у комунальну власність. Однак внаслідок невиконання Курненською сільською радою свого обов"язку щодо подання до суду заяви про визнання спадщини відумерлою, право на земельну ділянку площею 3,26 га на території Курненської сільської ради Пулинського району не перейшло у власність територіальної громади, в свою чергу місцевий бюджет недоотримує кошти за її використання, що є порушенням інтересів держави, тому прокурор просить суд визнати відумерлою спадщину, що відкрилася після смерті ОСОБА_1 , яка складається із земельної ділянки площею 3,26 умовних кадастрових гектарів, вартістю 684600 грн, на яку вона мала право на підставі сертифікату серії ЖТ 0163569, що розташована на території Курненської сільської ради Пулинського району Житомирської області та передати право на вказану земельну ділянку територіальній громаді Курненської сільської ради Пулинського району Житомирської області.

Прокурор Новоград-Волинської місцевої прокуратури Житомирської області Тимощук О.О. в судове засідання не з"явився, про місце та час розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду письмову заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Представник Курненської сільської ради Пулинського району Житомирської області в судове засідання не з"явився, про місце, дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, від сільського голови Курненської сільської ради Пулинського району Житомирської області на адресу суду надійшла письмова заява, в якій він просить розглядати справу без участі представника сільської ради.

Представник заінтересованої особи Пулинської районної державної адміністрації Житомирської області в судове засідання не з"явився, про місце, дату та час розгляду справи повідомлений належним чином. Будь-яких заяв від нього на адресу суду не надходило.

Представник заінтересованої особи Пулинської державної нотаріальної контори Житомирської області в судове засідання не з"явився, про місце, дату та час розгляду справи повідомлений належним чином. Від завідуючої Пулинської державної нотаріальної контори Житомирської області Іващенко Н.О. до суду надійшла письмова заява про розгляд справи без її участі. Позовні вимоги підтримує. Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позову з наступних підстав.

Стаття 16 ЦК України встановлює, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно ч.1, 2 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Судом встановлено та вбачається з копії актового запису про смерть від 02.11.1998 року, що ОСОБА_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Стрибіж Червоноармійського району Житомирської області (а.с.12). Згідно інформації відділу у Пулинському районі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області №32-6-0.35-4/117-19 від 18.01.2019 року померлій ОСОБА_1 належав сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ЖТ №0163569, плошею 3,26 умовних кадастрових гектарів, місцерозташування - Курненська ОТГ (Стрибізька сільська рада) (а.с.13).

Як вбачається з довідки ПП "Україна - Експерт - Центр" можлива ринкова вартість 1 кв.м. земель сільськогосподарського призначення, розташованих на території Пулинського району, станом на 01.01.2020 року може складати 21 грн. (а.с.16).

Відповідно до довідки Стрибізького старостинського округу №1 Курненської сільської ради Пулинського району Житомирської області №1 від 16.08.2019 року на день смерті ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 проживала та була зареєстрована в господарстві за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.11).

За інформацією Стрибізького старостинського округу №1 Курненської сільської ради Пулинського району Житомирської області №144 від 16.08.2019 року заповіти по ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не посвідчувались, заяви на прийняття спадщини після їх смерті в Стрибізькій сільській раді не подавались (а.с.10). Своїм листом №35-84-3276 від 25.06.2020 року заступник керівника Новоград-Волинської місцевої прокуратури Житомирської області повідомила Курненську сільську раду Пулинського району Житомирської області про те, що прокуратурою підготовлено заяву про визнання спадщини, яка залишилась після смерті ОСОБА_1 , відумерлою (а.с.14). За даними Пулинської державної нотаріальної контори Житомирської області №229/01-16 від 16.07.2020 року до майна померлої ОСОБА_1 спадкова справа не заводилась, чинні заповіти відсутні.

Згідно п.8 ч.2 ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про визнання спадщини відумерлою.

Відповідно до ч.3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

У відповідності до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов"язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Пунктом 3 ч.1 ст.131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до вимог ч.1, ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 року №1697-VII представництво прокурором інтересів громадян або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадян або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або не належним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Статтею 14 Конституції України встановлено, що земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. У зв`язку з цим своєчасне оформлення правового статусу земельних ділянок має загальнодержавне значення.

Відповідно до вимог ч.3 ст.56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно абз.2 ч.5 ст.56 ЦПК України у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Відповідно до ч.4,5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України від 16.01.2003 року, ЦК України застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності з 01.01.2004 року. Згідно п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" №7 від 30.05.2008 року, відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилась не раніше 01.01.2004 року . У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила ЦК УРСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК України і строк на її прийняття не закінчився до 01.01.2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом.

Відповідно до ч.1, ч.3 ст.524 ЦК УРСР, який діяв на момент смерті ОСОБА_1 , спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Якщо немає спадкоємців ні за законом, ні за заповітом, або жоден з спадкоємців не прийняв спадщини, або всі спадкоємці позбавлені заповідачем спадщини, майно померлого за правом спадкоємства переходить до держави. Частиною 1 ст.555 цього кодексу, визначено, що спадкове майно за правом спадкоємства переходить до держави, в тому числі, і якщо у спадкодавця немає спадкоємців ні за законом, ні за заповітом або якщо ні один із спадкоємців не прийняв спадщини. Пунктом 5 ч.1 ст.555 ЦК УРСР було визначено, що спадкове майно за правом спадкоємства переходить до держави, якщо жоден із спадкоємців не прийняв спадщину. ЦК УРСР не обмежувався строк для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом, у тому числі й для держави. Тому, якщо упродовж встановленого шестимісячного строку ніхто зі спадкоємців за законом або за заповітом не прийняв спадщину, вважається, що спадщина переходить до держави. Статтею 560 ЦК Української PCP встановлено порядок видачі свідоцтв про право на спадщину, в тому числі і державі. Частиною 2 даної статті встановлено, що свідоцтво про право на спадщину видається також державною нотаріальною конторою при переході спадкового майна до держави (статті 534, 553, 555 цього Кодексу). З набранням з 01 січня 2004 року чинності ЦК України змінено процедуру отримання свідоцтва про право на спадщину померлих осіб у разі відсутності у них спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття. Статтею 1277 ЦК України було встановлено порядок визнання такої спадщини відумерлою. Згідно з положеннями даної статті - заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини; спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини. Відповідно до п.4 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України, ЦК застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності. Згідно п.5 - правила книги шостої ЦК застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. Правила ст.1277 ЦКУ про відумерле майно застосовуються також до спадщини, від дня відкриття якої до набрання чинності цим Кодексом спливло не менше одного року. Таким чином, оскільки спадщина після померлої ОСОБА_1 не була прийнята в порядку, визначеному Цивільним кодексом Української PCP, до даних правовідносин застосовуються положення ЦК України про відумерлу спадщину. Відповідно до ч.ч.1-3 ст.1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини. Як зазначено вище, згідно положень ЦК УРСР до держави земельна ділянка могла перейти за певних умов згідно норм ст.555, і в держави не було права прийняти чи не прийняти земельну ділянку як спадщину, перехід був безумовний, і посадовими особами певних органів тільки потрібно було вжити конкретних заходів щодо оформлення земельної ділянки, посвідчення факту переходу її до держави. Інші ж спадкоємці мали право, а не обов`язок, спадкування за померлим, і для цього потрібно було вжити заходів, передбачених ст.ст.548, 549 ЦК УРСР. Спадщина після смерті ОСОБА_1 відкрилася до набрання чинності ЦК України від 16.01.2003 року, більш як за пів року, тому повинна була перейти у власність держави на підставі ст.555 ЦК УРСР, однак не перейшла, і таким чином до неї застосовуються положення абз.2 п.5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України.

Згідно ст.140 Земельного кодексу України, однією з підстав припинення права власності на земельну ділянку є смерть власника та відсутність у нього спадкоємців.

Крім того, згідно ст.10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські ради є органом місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Згідно ст.334 ЦПК України заява про визнання спадщини відумерлою у випадках, встановлених Цивільним кодексом України, подається до суду за місцем відкриття спадщини або за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини. Відповідно до вимог ст.338 ЦПК України, суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону.

Згідно з ч.1 ст.60 Закону України „Про місцеве самоврядування в Україні від 21.05.1997 року № 280/97-ВР спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.

З матеріалів справи вбачається, що після смерті ОСОБА_1 відсутні спадкоємці за законом та заповітом, з моменту відкриття спадщини пройшло більше одного року, тому з метою захисту інтересів держави суд вважає за необхідне визнати спадщину у вигляді права на земельну ділянку відумерлою та передати її у власність територіальної громади Курненської сільської ради Пулинського району Житомирської області.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст.14, 19Конституції України, ст.ст.1218, 1221, 1277 ЦК України, ст.ст.334-338 ЦПК України, ст.ст.13, 76-83, 89, 95, 229, 258, 259, 263-265, 268, 273, 293, 334-338, 354, 355, п.п.9, 15.5 Перехідних положень ЦПК України, ст.ст.524-526, 548, 549, 555 ЦК УРСР (в редакції 1963 року), суд - В И Р І Ш И В :

Заяву заступника керівника Новоград-Волинської місцевої прокуратури Житомирської області Сьомко Людмили Іванівни в інтересах держави в особі Курненської сільської ради Пулинського району Житомирської області, заінтересовані особи - Пулинська районна державна адміністрація Житомирської області та Пулинська державна нотаріальна контора Житомирської області про визнання спадщини відумерлою задоволити. Визнати відумерлою спадщину, що відкрилась після смерті ОСОБА_1 , яка складається із земельної ділянки площею 3,26 умовних кадастрових гектарів, вартістю 684 600 грн., на яку вона мала право на підставі сертифікату серії ЖТ №0163569, що розташована на території Курненської сільської ради Пулинського району Житомирської області та передати право на вказану земельну ділянку територіальній громаді Курненської сільської ради Пулинського району Житомирської області. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення може бути оскаржено до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час оголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення. Відповідно до пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень» Цивільного процесуального кодексу України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-2019)» визначений цим судовим рішенням процесуальний строк продовжується на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Суддя Т.С.Рябенька