печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.07.2020 Печерський районний суд м. Києва

у складі головуючого судді Ільєвої Т.Г.,

секретаря Рябцовій Ю.О.

розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Печерського районного суду м. Києва Батрин Олесі Володимирівни від розгляду цивільної справи №757/18752/18-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві, Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна» про визнання договору дарування нікчемним та застосування наслідків нікчемного договору,-

ВСТАНОВИВ:

02.07.2020 у провадження судду для розгляду надійшла вказана заява про відвід судді Печерського районного суду м. Києва Батрин Олесі Володимирівни від розгляду цивільної справи №757/18752/18-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві, Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна» про визнання договору дарування нікчемним та застосування наслідків нікчемного договору, яку суддею Печерського районного суду м. Києва Ільєвою Т.Г. було отримано 03.07.2020.

Так, в обґрунтування даної заяви, ОСОБА_1 зазначила, що суддя Печерського районного суду м. Києва Батрин Олеся Володимирівна в рамках цивільної справи 757/18752/18-ц не забезпечує докази по справі відносно особи ОСОБА_3 , тобто відмовляється від поданих клопотань заявником.

З врахуванням зазначених обставин, на думку заявника, дії судді Батрин О.В., призводять до порушення прав заявника на судовий захист, у зв`язку з цим, було заявлено відвід.

Так, на підставі частини восьмої статті 40 ЦПК України, заява про відвід судді розглядається без повідомлення учасників справи.

Суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу за наявності на те підстав (обставин), вичерпний перелік яких визначений у статті 36 ЦПК України, що виключає можливість їх розширеного тлумачення.

Згідно з положеннями пунктів 1-5 частини першої статті 36 ЦПК України, суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи, а також якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Європейський суд з прав людини у рішеннях зазначає, що найголовнішою є існування довіри, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, § 48).

Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, пункт 46).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Таким чином, заявником не наведено, а судом не встановлено обставин, які б безпосередньо свідчили про упередженість головуючого суду у справі за її позовом та обставин цієї справи, а також інших підстав, передбачених статтею 36 ЦПК України, які унеможливлювали б розгляд справи суддею та викликали необхідність його відводу.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Відповідно до ст.ст. 126, 129, 129-1 Конституції України, ст.ст. 6, 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією і законами України; здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Те, що заявник не погоджується із процесуальними рішеннями судді, не може слугувати підставами для безумовного відводу судді, оскільки у відводі не зазначено підстав, які могли б виключити будь-які об`єктивно виправдані та обґрунтовані сумніви щодо неупередженості судді у процесі судового розгляду, тому посилання заявника є необґрунтованими та безпідставними, та є припущеннями суб`єктивного характеру.

З врахуванням зазначеного, суд приходить до висновку, що доводи зазначені в обґрунтування, заяви, не можуть бути підставою для відводу судді у справі, являються суб`єктивним сприйняттям обставин щодо неналежного утворення та законності суду як органу державної влади, і такого ж статусу суддів суду, і не свідчать про необ`єктивність або упередженість головуючого судді по суті справи.

Керуючись ст.ст. 1-19, 36-40, 352-353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві, Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна» про визнання договору дарування нікчемним та застосування наслідків нікчемного договору.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно після її підписання суддею, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.Г. Ільєва