РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.07.2020 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі: головуючого судді Єпішина Ю.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Херсонгаз» про захист прав споживача,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ПАТ «Херсонгаз» про захист прав споживача, в якому просила зобов`язати відповідача анулювати вимоги, які не були задоволені рішенням Суворовського районного суду м.Херсона від 14.02.2007 року по цивільній справі №2-988/07 за позовом ВАТ «Херсонгаз» до ОСОБА_1 , з внесенням у відповідні реєстри.

В обґрунтування позову зазначає, що позивач є користувачем послуг з газопостачання. 14.02.2007 року Суворовським районним судом м. Херсона було постановлено рішення в цивільній справі за позовом ВАТ «Херсонгаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги, яке набрало законної сили. Відповідно до даного рішення, позов було задоволено частково, сума, яка підлягає до стягнення позивачем сплачено. Відповідач відмовляється надавати послуги позивачу та припинив постачання газу. На протязі восьми років позивач не має змоги отримувати газ, оскільки відповідач посилається на наявність боргу, який не був задоволений судом. Позивач зазначає, що ПАТ «Херсонгаз» грубо порушує її права як споживача та порушує Закон України «Про захист прав споживачів».

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 30.01.2019 року справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 279 ЦПК України сторони в судове засідання не викликалися, проте відповідачу було встановлено строк в п`ятнадцять днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження на подачу відзиву на позовну заяву.

До суду від ТОВ «Херсонгаз» надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач позов не визнає, вважає його необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, оскільки прощення боргу та його списання є правом, а не обов`язком відповідача.

На адресу суду позивачем надано відповідь на відзив, у якому позивач заперечила проти доводів у відзиві та просила задовольнити позовні вимоги.

Відповідно до ч.ч.5, 8 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Судовий розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін на підставі наявних у суду матеріалів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, дослідивши матеріали справи та всебічно проаналізувавши обставини в їх сукупності, дав оцінку зібраним по справі доказам, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному, об`єктивному та всебічному з`ясуванню обставин справи, прийшов до висновку, що у позові слід відмовити.

Стаття 129 Конституції України відносить до основних засад судочинства змагальність сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за за-хистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

На підставі ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, у тому числі правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем врегульовано «Кодексом газорозподільних систем», затвердженим постановою НКРЕКП №2494 від 30.09.2015 р, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України за №1379/27824 від 06.11.2015р. ( далі Кодекс ГРМ).

У відповідності із пунктом 3 першої глави 1 розділу Кодексу ГРМ його дія поширюється на операторів газорозподільних систем, споживачів (у тому числі побутових споживачів), об`єкти яких підключені до газорозподільних систем, та на їх постачальників.

Позивач є споживачем природного газу за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі особового рахунку № НОМЕР_1 ПАТ «Херсонгаз» надає позивачу послуги з газопостачання.

З матеріалів справи убачається, що станом на 01.11.2006 року позивач ОСОБА_1 мала заборгованість за послуги з газопостачання перед ВАТ «Херсонгаз», внаслідок чого товариством було подано позов про стягнення з ОСОБА_1 суми боргу у розмірі 2984,89 грн.

14.02.2007 року Суворовським районним судом м.Херсона задоволено позов ВАТ «Херсонгаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги та стягнуто заборгованість, в межах строку позовної давності, у розмірі 1129 грн. за період з 01.12.2003 року до 01.11.2006 року; у дохід держави 51 грн. держмито та 30 грн. витрати на інформаційно-технічне забезпечення.

Відповідно до ст.ст. 11-15 ЦК України цивільні права і обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист.

Захист же цивільних прав це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способом захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення ( визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів визначений ст. 16 ЦК України.

Власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини.

З листа ПАТ «Херсонгаз» від 11.09.2018 року №180911/105801/4692, наданого з боку позивача ОСОБА_1 , убачається, що станом на 01.09.2018 року залишок боргу по особовому рахунку №3074098 складає 3038,56 грн. (заборгованість на дату встановлення лічильника + 293,90 грн. (нарахування після встановлення лічильника) 1429,77 грн. (оплати) = 1902,69 грн.

Нарахована заборгованість є даними бухгалтерського обліку та внутрішнім документом ПАТ „Херсонгаз і не належать до актів у розумінні ст. 16 ЦК України.

Визначений відповідачем розмір заборгованості може бути доказом під час вирішення іншого спору, в якому б оспорювались дії, рішення, які є обов`язковими до виконання, зокрема, при визнанні неправомірними дій відповідача щодо відключення від газопостачання та відшкодуванні шкоди або при заявленому позові про стягнення боргу, при вирішенні яких суд зобов`язаний буде дати оцінку розрахованій позивачем заборгованості.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.598 ЦК України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом.

За ч.ч.1-2, 5 ст.267 ЦК України особа, яка виконала зобов`язання після спливу позовної давності, не має права вимагати повернення виконаного, навіть якщо вона у момент виконання не знала про сплив позовної давності. Заява про захист цивільного права або інтересу має бути прийнята судом до розгляду незалежно від спливу позовної давності. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.

Відповідно до ст. 605 ЦК України зобов`язання припиняється внаслідок звільнення (прощення боргу) кредитором боржника від його обов`язків, якщо це не порушує прав третіх осіб щодо майна кредитора. Цією статтею передбачена можливість припинення зобов`язання прощенням боргу, але тільки зі згоди кредитора.

Отже, прощення боргу є правом, а не обов`язком кредитора, при цьому сплив позовної давності не позбавляє ПАТ «Херсонгаз» права на вимогу виконання зобов`язання боржником в позасудовому порядку, та не веде до припинення самого зобов`язання, та не має своїм наслідком обов`язок кредитора звільнити боржника від сплати простроченої суми боргу.

Оспорювання дій відповідача шляхом його зобов`язання анулювання вимог, які не були задоволені рішенням Суворовського районного суду м.Херсона від 14.02.2007 року по цивільній справі №2-988/07 за позовом ВАТ «Херсонгаз» до ОСОБА_1 , з внесенням у відповідні реєстри, не передбачено чинним законодавством.

Таким чином, проаналізувавши встановлені фактичні обставини по справі, оцінивши представлені сторонами докази, в їх сукупності, суд дійшов до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 9, 12, 13, 76, 81, 133, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Херсонгаз» про захист прав споживача відмовити у повному обсязі.

Рішення може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції на протязі тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції до Херсонського апеляційного суду.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Херсонський міський суд Херсонської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, строк подання апеляційної скарги обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено в день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Суддя Ю.М.Єпішин