Справа № 537/2055/20
провадження №2/537/679/2020
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.07.2020 року м. Кременчук

Суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області Мурашова Н.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської, за участі заінтересованої особи РАЦС Кременчуцького міського відділу юстиції, про встановлення факту родинних відносин, належності правовстановлюючого документа та виділ частки у спільному майні,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області за участі заінтересованої особи РАЦС Кременчуцького міського відділу юстиції, в якій просила встановити факт, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є донькою ОСОБА_1 . Встановити факт, що свідоцтво про право власності на нерухоме майно магазин промислових товарів, видане на ім`я ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , належить ОСОБА_1 . Визначити, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у спільній сумісній власності у вбудованому магазині промислових товарів за адресою АДРЕСА_1 , належить по 1/2 частці, виділивши частку ОСОБА_3 . Наведене необхідно ОСОБА_1 для оформлення спадщини, яка залишилась після смерті доньки ОСОБА_3 .

Ознайомившись із матеріалами позову, суддя встановив наступне.

Відповідно до ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Відповідно до ч.7 ст.19, ст.293 ЦПК України, окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п. 5 ч.2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

В п.1, п.6 ч.1 ст. 315 ЦПК України встановлено, що суд в порядку окремого провадження розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою яких є встановлення юридичного факту або стану. При цьому в порядку окремого провадження може вирішуватися спір про факт, але не спір про право цивільне.

Аналіз даних норм дає підстави для висновку, що справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належить до юрисдикції суду в окремому провадженні за таких умов: 1) факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них повинні залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; 2) встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право; 3) заявник не має іншої можливості одержати або відновити документ, що засвідчує факт, що має юридичне значення; 4) чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Зі змісту позову вбачається, що позивач ОСОБА_1 звернулася до суду в порядку позовного провадження з вимогою встановити два факти, що мають юридичне значення, а саме про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами; належності правовстановлюючого документа позивачу, оскільки прізвище, що зазначено в документі, не збігається з її прізвищем, зазначеним у останньому її паспорті.

Звертаючись до суду в позовному провадженні із вимогою встановити факти, що мають юридичне значення, позивач ОСОБА_1 не зазначила в позові підстав вважати наявність спору про право, що унеможливили її звернення в порядку окремого провадження із заявою про встановлення цих фактів, що мають юридичне значення, сплативши при цьому судовий збір вдвічі менший ніж за подання позову з такими вимогами немайнового характеру.

Також ОСОБА_1 не зазначила, що не має іншої можливості встановити факт належності їй документу та факт родинних відносин, враховуючи, що за матеріалами справи позивачу був виданий паспорт з прізвищем " ОСОБА_4 ", яке вона змінила на прізвище " ОСОБА_1 ", отримавши новий паспорт.

В ч.4 ст.315 ЦПК України встановлено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Згідно п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», у тому разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Таким чином ОСОБА_1 за наявності спору про права могла звернутися до суду в позовному провадженні з вимогами встановити факти, що мають юридичне значення.

Так, згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст.175 ЦПК України, а також вимогам ст.177 цього Кодексу.

Під час вирішення питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України з огляду на наступне.

Відповідно до п. п. 2, 3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

В порушення вимог ст.175 ЦПК України, в позовній заяві не зазначено: щодо позивача ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України; щодо зазначеного відповідача Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області - ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, а також відому офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти. Крім того зазначивши місцезнаходження відповідача Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області за адресою Полтавська область, м. Кременчук, вул. Перемоги, 1, позивач не врахувала, що згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вказана юридична особа знаходиться за адресою Полтавська область, м. Кременчук, площа Перемоги, буд.2.

Хоча позивач ОСОБА_1 серед позовних вимог зазначила і вимогу майнового характеру, а саме виділити частку у спільному нерухомому майні, проте позовна заява не містить ціни позову.

Відповідно до ч.1 ст.42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Всупереч вказаним вимогам у позовній заяві зазначено учасником справи заінтересовану особу РАЦС Кременчуцького міського управління юстиції.

Разом з тим слід зазначити, що до Кременчуцького міського управління юстиції у Полтавській області входили два відділи ДРАЦС. Це Центральний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького міського управління юстиції та Автозаводський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького міського управління юстиції, діяльність яких на даний час припинена. На даний час діяльність РАЦС Кременчуцького міського управління юстиції припинена, тому названа особа не може бути учасником цивільної справи.

Одночасно суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що у спорах про встановлення фактів з метою отримання права власності на спадщину, а також у спорах відносно спадкового майна, виконавчий комітет Кременчуцької міської ради Полтавської області є неналежним відповідачем., що вбачається з роз`яснень Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування".

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, встановлено, що позивач звернулася до суду з двома позовними вимогами немайнового характеру, зокрема про встановлення факту родинних відносин, належності правовстановлюючого документу, а також з однією вимогою майнового характеру про виділ частки у спільному майні.

В ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання позовної заяви, яка має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

За змістом ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік» у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений: на 1 січня 2020 року 2102 гривні. Таким чином мінімальний розмір судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру має становити 2102 х 0,4 = 840,80 грн., за подання фізичною особою позовної заяви з однією вимогою немайнового характеру має становити 2102 х 0,4 = 840,80 грн.

Частиною 2 ст.6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

З позовної заяви та наданих до неї документів неможливо встановити точну ціну позову.

З огляду на викладене, суд попередньо визначає розмір судового збору за вимогу майнового характеру в мінімальному розмірі 840,80 грн.

Отже, позивачу за дві вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру необхідно було спалити судовий збір в загальній сумі 2522,40 грн.

При цьому, позивачем згідно наданих квитанцій сплачено судовий збір на загальну суму 1681,60 грн.

Отже, позивачу необхідно надати до суду документ, який би підтверджував доплату судового збору у розмірі 840,80 грн.

Вказану суму судового збору необхідно сплатити за такими реквізитами: отримувач: УК у м. Кременчук/Крюківський/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ): 37965850, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку (IBAN): UA0016010, код класифікації доходів бюджету: 22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету: судовий збір, (Державна судова адміністрація України, 050).

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, подана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України і дана обставина перешкоджає вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху.

В свою чергу, звертаю увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Роз`яснити позивачу, що за правилами ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 352, 353 ЦПК України, суддя

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської, за участі заінтересованої особа РАЦС Кременчуцького міського відділу юстиції, про встановлення факту родинних відносин, належності правовстановлюючого документа та виділ частки у спільному майні залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду, протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали, з врахуванням положень ч.3 Розділу ХІІ Прикінцеві положення ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Крюківського районного суду

м. Кременчука Полтавської області Мурашова Н.В.