Справа № 308/4700/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2020 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючого - судді Фазикош О.В., за участі секретаря судового засідання Торчинович Н.М., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Ужгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ч. 6 ст. 268 ЦПК України 26.06.2020 року було проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Повний текст рішення виготовлено та підписано 01.07.2020 року.

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, відповідно якої позивач просить суд шлюб між нею та відповідачем розірвати. Позивач звернулася із зазначеним позовом до відповідача, в якому просить розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який був зареєстрований 15.03.1990 року виконкомом Вітебської міської ради, свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_1 , актовий запис №283; поділити спільне майно подружжя визнавши за ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 право власності на частку житлової квартири в АДРЕСА_1 , яка становить 56/100 2- квартирного житлового будинку з надвірними будовами.

Позов обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уклала шлюб з гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який був зареєстрований виконкомом Вітебської міської ради, свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_1 , актовий запис № 283. На даний час діти від шлюбу дорослі та проживають окремо. Вказує, що вони з відповідачем подружнім життям не живуть, спільного господарства та побуту не ведуть, через відсутність взаємоповаги один до одного мають неприязні стосунки.

06.05.2019 ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області постановлено в порядку забезпечення позову накласти арешт на наступні об`єкти нерухомого майна: житлова квартира з надвірними будовами в АДРЕСА_1 , що складає 56/100 частин житлового будинку АДРЕСА_2 ; заборонити будь-яким особам продавати, дарувати, міняти чи будь-яким іншим способом відчужувати спірну квартиру АДРЕСА_3 .

11 червня 2019 ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області постановлено прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі, призначено підготовче судове засідання.

В подальшому, відповідно до розпорядження керівника апарату Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області №749 від 24.10.2019 щодо призначення повторного автоматичного розподілу справи, матеріали вказаної справи підлягають повторному автоматизованому перерозподілу у зв`язку із тим, що суддя Тхір О.А. відрахована зі штату Ужгородського міськрайонного суду (закінчення строку тимчасового переведення) згідно Наказу Ужгородського міськрайонного суду №300/02-06 від 20.09.2019.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.10.2019 головуючим суддею визначено Фазикош О.В. та передано матеріали справи для розгляду.

Позивач в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, подала через канцелярію суду письмову заяву, у якій просить розглянути справу за її відсутності.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Подав через канцелярію суду клопотання, у якому зазначив, що просить розглянути справу за його відсутності, ухвалити рішення про розірвання шлюбу в підготовчому судовому засіданні.

За викладених обставин, суд провів розгляд справи на підставі наявних в ній доказів, в порядку, передбаченому ч.2 ст.247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши та оцінивши докази в їх сукупності, з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, причини позову про розірвання шлюбу, суд дійшов висновку, що позов підставний та підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.06.2020 постановлено затвердити мирову угоду, укладену між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2 , стягнути з відповідача 50 відсотків суми судового збору за звернення до суду з даним позовом в сумі 996,16 грн. на користь позивача. Провадження у справі в частині позовних вимог щодо поділу спільного майна подружжя закрито.

Як встановлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уклала шлюб з гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який був зареєстрований виконкомом Вітебської міської ради, свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_1 , актовий запис № 283.

Судом встановлено, що сторони сімейних стосунків не підтримують, а фактично шлюбні відносини припинено, сім`я існує формально.

Відповідач у клопотанні від 26.06.2020 надав згоду на розірвання шлюбу, фактично визнав позовні вимоги.

Згідно з ч.3 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Статтею 24 СК України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Загальна декларація прав людини у частині 2 статті 16 та стаття 23 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права містять положення, за яким шлюб не може укладатися без вільної і повної згоди сторін, що одружуються.

З вказаних положень закону вбачається, що однією із засад шлюбу є його добровільність. При чому, принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії реєстрації шлюбу. Добровільність шлюбу (наявність вільної згоди) - це його довічна риса. Саме добровільністю шлюбу зумовлена можливість його розірвання.

Згідно ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Судом встановлено, що між сторонами, як подружжям, втрачено взаєморозуміння, у них відсутні спільні інтереси та немає бажання на подальше спільне життя. Сторони втратили взаємні почуття любові та поваги, між ними відсутні взаємодопомога та підтримка, тобто те, що є правовою основою шлюбу.

Оскільки сторони не змогли зберегти сім`ю та не бажають цього робити, суд вважає, що подальше їх спільне життя, як подружжя, і збереження їх шлюбу буде суперечити інтересам, як позивача, так і відповідача, тому постановляє рішення про задоволення позовних вимог та розірвання шлюбу.

Таким чином, з`ясовані у справі обставини свідчать, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, з врахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам, що мають істотне значення, даний шлюб існує формально, а тому його слід розірвати.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог; інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача належить стягнути понесені останньою судові витрати у вигляді сплаченого судового збору за подання позову про розірвання шлюбу в розмірі 768,40 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Відповідно до ч. 7 ст. 158 ЦПК України, у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Оскільки, сторони досягли згоди з приводу розподілу спірного майна та уклали з цього приводу мирову угоду від 26.06.2020, суд дійшов про недоцільність подальшого застосування заходів забезпечення позову, вжитих у даній справі ухвалою суду від 06.05.2019, тому такі заходи підлягають скасуванню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 112, 115 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 76, 141, 200, 206, 265, 273, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, зареєстрований виконкомом Вітебської міської ради, свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_1 , актовий запис № 283, між ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_5 судовий збір за подання позову про розірвання шлюбу в розмірі 768,40 грн.

Скасувати вжиті ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06.05.2020 заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на наступні об`єкти нерухомого майна: житлова квартира з надвірними будовами в АДРЕСА_1 , що складає 56/100 частин житлового будинку АДРЕСА_2 ; заборони будь-яким особам продавати, дарувати, міняти чи будь-яким іншим способом відчужувати спірну квартиру АДРЕСА_3 .

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_4 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_4 .

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош