Справа № 477/433/20
Провадження № 2/477/407/20
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

07 липня 2020 року м. Миколаїв

Суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області Полішко В.В., розглянувши позовну заяву акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

12 березня 2020 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь Банку заборгованість за кредитним договором від 26 липня 2018 року, № б/н у сумі 24149,78 грн., а також судовий збір в сумі 2102,00 грн.

Ухвалою суду від 22 квітня 2020 року, позовна заява на підставі частини 1 статті 185 ЦПК України залишена без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 175, 177 ЦПК України, та позивачу наданий, визначений законом строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, зазначених в ухвалі, а саме: зазначення місця проживання чи перебування відповідача ОСОБА_1 , для визначення підсудності, оскільки з огляду на отримані відомості з відділу обліку та моніторингу про реєстрацію місця проживання УДМС України в Миколаївській області та Михайло-Ларинської сільської ради Вітовського району Миколаївської області відповідач на території Миколаївської області не зареєстрований.

29 квітня 2020 року від представника позивача до суду надійшла заява на ухвалу суду від 22 квітня 2020 року про залишення позову без руху, в якій зазначив, що Банком у позові була зазначена остання відома адреса реєстрації ОСОБА_1 , згідно з паспортом відповідача, копія якого додається. Водночас до матеріалів справи позивачем долучена лише копія паспорту (ID- картка) відповідача, при цьому відсутній Витяг з єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання.

05 травня 2020 року судом постановлено ухвалу, якою продовжено позивачу строк для усунення недоліків через продовження карантину до 22 травня 2020 року включно. Крім цього, в ухвалі заначено, що позивачем має бути наданий Витяг з єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання відповідача, для визначення підсудності розгляду справи.

08 травня 2020 року з відділу обліку та моніторингу про реєстрацію місця проживання УДМС України в Миколаївській області повторно надійшли відомості про відсутність даних щодо місяця реєстрації ОСОБА_1 .

18 травня 2020 року від представника позивача до суду на виконання ухвали суду від 22 квітня 2020 року про залишення позову без руху витяг з Єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання ОСОБА_1 , з якого вбачається, що відповідач взагалі ніде не зареєстрований.

З огляду на це позивачу ухвалою суду від 04 червня 2020 року продовжено процесуальні строку для обґрунтування, з зазначенням та наданням доказів, що підтверджують підстави звернення з позовом саме до Жовтневого районного суду Миколаївської області, оскільки інформація щодо місця реєстрації відповідача відсутня. Належні та допустимі докази, які підтверджують факт того, що останнє відоме зареєстроване місце проживання чи перебування відповідача є Вітовський (Жовтневий) район Миколаївської області не надані.

15 червня 2020 року від представника позивача до суду надійшла заява на виконання ухвали суду про залишення позову без руху, в якій зазначив, що обов`язок щодо з`ясування місця проживання відповідача покладений на суд. До того ж, у разі якщо не надано можливості з`ясувати місце проживання (перебування) відповідача, виклик останнього має бути здійснений через оголошення.

Разом з тим відкриття провадження та здійснення виклику відповідача шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, про що зазначає позивач у своїй заяві, у разі відсутності відомостей щодо зареєстрованого місця проживання відповідача, передбачено ЦПК України можливе лише у разі підсудності конкретної справи певному суду.

Так, відповідно до частини 1 статті 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Згідно з частиною 9 статті 28 ЦК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

З огляду на витребуванні відомості, в порядку частини 6 статті 187 ЦПК України встановити останнє відоме місце реєстрації проживання (перебування) відповідача не можливо. Крім цього, зазначені відомості спростовують вказану у позові адресу зареєстрованого місця проживання ОСОБА_1 .

Інші дані, які б надавали можливість визначити підсудність, передбачену статтею 28 ЦПК України, зокрема: місцезнаходженням майна відповідача або місце постійного його заняття (роботи), позивачем не зазначені.

Відсутність вищевказаних відомостей позбавляє суд можливості вирішити питання щодо відкриття провадження у справі, або направлення справи для розгляду до іншого суду за підсудністю.

Отже, від позивача надійшли матеріали, які не усувають недоліків, вказаних в ухвалі суду від 22 квітня 2020 року.

Згідно з пунктом 3 Розділу ХІІ Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407,424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» від 11 березня 2020 року № 211, установлено карантин на всій території України з 12 березня 2020 року до 03 квітня 2020 року, в подальшому карантин неодноразово продовжено, а згодом до 31 липня 2020 року.

Позивачу був наданий строк для виправлення вказаних в мотивувальній частині ухвали недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня її отримання але не раніше закінчення часу дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби COVID-1.

Згідно з пунктом 6 методичної інформації КЦС Верховного Суду незважаючи на те, що в тексті Закону № 540-ІХ йдеться про продовження процесуальних строків, тобто строків, установлених учасникам справи для вчинення процесуальних дій, продовження стосується і деяких службових строків, зазначених, наприклад, у статтях 185, 210, 222, 253, 275, 357, 371, 393, 407 ЦПК України. Водночас, на відміну від процесуальних строків, продовження яких має абсолютний характер, службові строки продовжуються лише за умови, якщо вчинення процесуальної дії суддею (судом) залежить від вчинення або невчинення певних процесуальних дій учасниками справи. Тобто, внесені зміни не знімають із судді (суду) обов`язку вчинювати процесуальні дії та ухвалювати відповідні процесуальні рішення у строки, прямо передбачені нормами ЦПК України, якщо учасники справи належним чином виконали покладені на них обов`язки та реалізували надані їм права.

Водночас, ураховуючи, що за загальним правилом ЦПК України не ставить в залежність вчинення процесуальних дій суддею (судом) або ухвалення відповідного судового рішення від вчинення процесуальних дій учасниками справи, у цьому випадку, за логікою внесених законодавчих змін, початок службових строків має обчислюватися з моменту вчинення відповідних процесуальних дій учасниками справи.

Враховуючи принцип диспозитивності суд розцінює заяву позивача від 15 червня 2020 року, направлену на виконання ухвали про залишення позову без руху, в якій він наполягає на відкритті провадження у справі, як таку, що свідчить про відсутність бажання позивача скористатись наданою можливістю виправлення недоліків заяви у більш тривалий термін.

З урахуванням положень Розділу ХІІ Прикінцевих положень ЦПК України та методичної інформації КЦС Верховного Суду, суд приходить до висновку, що зазначені обставини надають суду можливість прийняти рішення відповідно до статті 185 ЦПК України.

Відповідно до частини 3 статті 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно з частиною 5 статті 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Суддя у період з 15 червня 2020 року по 03 липня 2020 року включно перебувала у щорічній плановій відпустці.

Оскільки позивачем не усунуті недоліки, вказані в ухвалі суду від 22 квітня 2020 року, позовна заява підлягає поверненню на підставі частини 3 статті 185 ЦПК України

Керуючись статтею 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Відповідно до ст.ст.354-355 ЦПК України ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом 15 днів з дня одержання позивачем її копії.

Водночас, відповідно до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно- телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди. Тобто, через Жовтневий районний суд Миколаївської області.

Суддя В.В. Полішко