Провадження № 2/127/2173/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

07 липня 2020 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Іщук Т.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності на майно,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності на майно.

Зазначена позовна заява не відповідає вимогам, встановленим ст.175, 177 ЦПК України, а тому є підстави для залишення її без руху відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України з метою усунення недоліків.

Відповідно до п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З наведених норм вбачається, що звертаючись із позовною заявою до суду, позивач визначає в останній, зокрема і спосіб захисту своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Отже, зверненню до суду із позовною заявою передує наявність обставин щодо порушення права позивача.

Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. Під порушенням цивільного права слід розуміти наслідок протиправної поведінки контрагента (правопорушника), діями якого завдано шкоду суб`єктивним правам та інтересам правомочної сторони.

Звертаючись до суду із позовною заявою, ОСОБА_1 посилається, зокрема на положення ст. 392 ЦК України, а також, на положення ст. 69, 71 СК України, яким регламентується порядок вирішення спору про поділ майна, яке перебуває у спільній власності подружжя. На підтвердження заявлених вимог надає відповідні докази належності йому на праві приватної власності (повна 100% частка) визначених об`єктів нерухомого майна.

Разом з тим, позовна заява не містить викладу обставин із зазначенням по ним доказів, яким саме чином порушені майнові права позивача, за захистом яких останній звертається до суду. Тобто, не зазначає конкретних фактичних обставин, з яких вбачаються поведінка відповідача по порушенню права власності позивача на визначені у позовній заяві об`єкти нерухомого мана, а також яким чином його права є порушеними. При цьому, суд відмічає, що позивач і так є титульним володільцем вказаного майна.

Не містить позовна заява і зазначення доказів щодо цього.

Слід також звернути увагу позивача, що за предметом позовних вимог він просить суд визнати за ним право особистої приватної власності на об`єкти нерухомого майна, яке підтверджено документально, при цьому в обґрунтуваннях позовної заяви посилається на положення ст. 69, 71 СК України, що регулюють питання поділу об`єктів спільної сумісної власності подружжя.

Отже, обираючи спосіб захисту порушених прав позивачу слід визначитись з підставами позову та відповідно навести в обґрунтування обставини із зазначенням доказів, які вказують на їх порушення відповідачем.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків не більше п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявникові зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з дня її підписання суддею.

Суддя