Ухвала

01 липня 2020 року

м. Київ

справа № 642/2639/16-ц

провадження № 61-14520св19

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Осіяна О. М. розглянув заяву ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої ОСОБА_2 , про відвід судді Курило В. П. у справі за позовом ОСОБА_3 до товариства з обмеженою відповідальністю фірма «Алмаз», ОСОБА_4 , треті особи: Департамент реєстрації Харківської міської ради, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину, визнання недійсним рішення загальних зборів та статуту товариства та за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , до товариства з обмеженою відповідальністю фірма «Алмаз», ОСОБА_4 , треті особи: Департамент реєстрації Харківської міської ради, Орган опіки та піклування Харківської міської ради, ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , про визнання договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі недійсним, визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства та статутів товариства,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Ленінського районного суду м. Харкова від 21 січня 2019 року позовні заяви ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , залишено без задоволення.

Постановою Харківського апеляційного суду від 26 червня 2019 року рішення Ленінського районного суду м. Харкова від 21 січня 2019 року скасовано, й ухвалено нове рішення у справі, яким позовні вимоги ОСОБА_3 до товариства з обмеженою відповідальністю фірма «Алмаз» (далі - ТОВ фірма «Алмаз»), ОСОБА_4 , треті особи: Департамент реєстрації Харківської міської ради, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину, визнання недійсним рішення загальних зборів та статуту товариства задоволено частково.

Позовні вимоги ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , до ТОВ фірма «Алмаз», ОСОБА_4 , треті особи: Департамент реєстрації Харківської міської ради, ОРГАН опіки та піклування Харківської міської ради, ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , про визнання договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі недійсним, визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства та статутів товариства задоволено.

Визнано недійсною заяву ОСОБА_7 від 21 серпня 2015 року про вихід зі складу учасників ТОВ фірми «Алмаз», посвідчену приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Левковою М. В., реєстровий № 3692, що виконана на спеціальному бланку нотаріальних документів серії НАН 252535; оформлену фотокопією від 21 серпня 2015 року, реєстровий № 3693, що посвідчена приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Левковою М. В.

Визнано недійсним договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ фірми «Алмаз», укладений 21 серпня 2015 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 .

Визнано недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ фірма «Алмаз», відповідно до протоколу загальних зборів учасників ТОВ фірма «Алмаз» від 21 серпня 2015 року.

Визнано недійсним Статут ТОВ фірми «Алмаз» в редакції, затвердженій рішенням загальних зборів учасників ТОВ фірми «Алмаз» відповідно до протоколу від 21 серпня 2015 року.

Визнано недійсним Статут ТОВ фірми «Алмаз» у редакції, що затверджено рішенням загальних зборів учасників ТОВ фірми «Алмаз» відповідно до протоколу від 18 березня 2016 року.

В іншій частині позову ОСОБА_3 відмовлено.

У липні 2019 року до Верховного Суду засобами поштового зв`язку надійшла касаційна скарга ОСОБА_4 на постанову Харківського апеляційного суду від 26 червня 2019 року у вказаній справі.

Відповідно до вимог статті 33 ЦПК України, автоматизованою системою розподілу справ визначено колегію суддів у складі: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю. та Курило В. П.

Ухвалою Верховного Суду від 05 серпня 2019 року відкрито касаційне провадження, справу № 642/2639/16-ц з Ленінського районного суду м. Харкова та зупинено виконання та дію постанови Харківського апеляційного суду від 26 червня 2019 року до закінчення касаційного провадження у цій справі.

У вересні 2019 року до Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , в якій заявник порушує питання про відвід судді Курило В. П.

Заява обґрунтована тим, що у провадженні Верховного Суду перебувала касаційна скарга ОСОБА_5 на рішення Ленінського районного суду м. Харкова від 20 жовтня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Харківської області від 30 листопада 2016 року у справі № 642/1707/16-ц за позовом ОСОБА_5 , яка діяла в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , до ТОВ фірма «Алмаз», третя особа: ОСОБА_3 , про виділ частки в майні, що належала учаснику товариства у натурі.

Постановою Верховного Суду від 12 лютого 2018 року касаційну скаргу ОСОБА_5 залишено без задоволення, рішення першої та апеляційної інстанцій залишено без змін.

Заявник зазначає, що у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду при розгляді цивільної справи № 642/1707/16-ц, суддя Курило В. П. вже вивчала, досліджувала та надавала оцінку матеріалам справи, учасниками якої є одні й ті самі особи, а вимоги позову стосувалися захисту спадкових прав позивачів.

Заявник вказує, що зазначені обставини стали підставою виникнення у неї сумнівів щодо неупередженості зазначеної судді.

Ухвалою Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року заяву про відвід судді Курило В. П. визнано необґрунтованою та передано судді, який не входить до складу суду, визначеному у порядку, передбаченому частиною першою статті 33 ЦПК України.

На виконання вимог статті 33 та частини третьої статті 40 ЦПК України заяву про відвід суддів, які входять до складу колегії, згідно з протоколом автоматизованого розподілу передано судді Верховного Суду Осіяну О. М.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно із частиною третьою статті 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Частиною восьмою статті 40 ЦПК України передбачено, що суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Відповідно до частини одинадцятої статті 40 ЦПК України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року (BELUKHA v. UKRAINE N 33949/02, § 49 - 52).

Вивчивши матеріали касаційного провадження, вважаю, що підстави для задоволення заяви ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 відсутні, оскільки доводи заявника обґрунтовані виключно припущеннями та не підтверджені будь-якими доказами й не свідчать про існування об`єктивно обґрунтованих обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді Курило В. П., яка входять до складу колегії суддів, що здійснює судовий розгляд касаційної скарги заявника.

З урахуванням вище викладеного та керуючись статтями 36, 40 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої ОСОБА_2 , про відвід судді Курило В. П. у справі за позовом ОСОБА_3 до товариства з обмеженою відповідальністю фірма «Алмаз», ОСОБА_4 , треті особи: Департамент реєстрації Харківської міської ради, ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину, визнання недійсним рішення загальних зборів та статуту товариства та за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , до товариства з обмеженою відповідальністю фірма «Алмаз», ОСОБА_4 , треті особи: Департамент реєстрації Харківської міської ради, Орган опіки та піклування Харківської міської ради, ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , про визнання договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі недійсним, визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства та статутів товариства.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. М. Осіян