Справа № 646/6149/19
№ провадження 2/646/673/2020
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.06.2020 м.Харків

Червонозаводський районний суд міста Харкова у складі :

головуючого у справі судді Шелест І.М.

за участю секретаря - Саламаха В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу в загальному порядку за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Конституції, 7), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Перша Харківська державна нотаріальна контора (61003, м. Харків, майдан Конституції, 1, Палац Праці, 7 під`їзд, 4 поверх) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

Позивач звернувся до суду з даним позовом, в обґрунтування якого зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 , про що 01 квітня 2014 року складено відповідний актовий запис № 4768, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції. Після смерті батька відкрилася спадщина на 1 кімнатну квартиру в будинку готельного типу, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , та яка належала йому на праві власності на підставі договору купівлі-продажу від 27.02.2013, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бистрицькою А.П., внесеного до реєстру за № 221. Єдиним спадкоємцем першої черги ОСОБА_2 є позивач. Після смерті батька - його син ОСОБА_1 об`єктивно не зміг звернутися у встановлені строки до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки про смерть батька не знав і підстав для подання заяви про прийняття спадщини у нього не було. ОСОБА_2 мав у власності, був зареєстрований та фактично проживав за адресою: АДРЕСА_3 . Батько вів відлюдницьке та бродяжницьке життя, зловживав спиртними напоями, мобільного телефону не мав. Час від часу позивач приходив до батька за місцем його мешкання, але не часто, оскільки вони проживали далеко один від одного, також йому важко пересуватися містом, оскільки являється інвалідом 2 групи з дитинства. Зв`язок із батьком втратив на початку 2014 року. У цей час в будинку, де мешкав батько трапилася пожежа. Жити у сина, а також у вказаній вище квартирі він не захотів і сказав, що буде жити у свого знайомого. Після цього зв`язку з батьком у позивача не було. Позивач декілька разів звертався до органів поліції з метою встановлення місцезнаходження батька у 2018 році, коли вчергове звернувся до поліції 31.05.2018 його заяву належним чином не опрацювали. Результатів розгляду заяви від 31.05.2018 йому не повідомили, а восени працівник поліції телефоном зазначив, що заяву направили до іншого відділу, чи -то взагалі втратили, а тому необхідно написати іншу заяву. Як з`ясувалося в ході проведеного поліцією розшуку, батько позивача помер у Міській клінічній лікарні швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова 05 березня 2014 року. Про цей факт позивача ніхто не повідомляв. Незважаючи на літній вік батька, працівники лікарні не намагалися встановити його родичів, органи поліції про його смерть не повідомляли. Крім того, під час реєстрації смерті батька була допущена помилка - смерть батька була зареєстрована як смерть ОСОБА_2 , а не ОСОБА_2 . У зв`язку із чим, позивачу довелося звертатися до органів РАЦС та отримувати свідоцтво про смерть з правильним прізвищем батька. Коли позивач отримав свідоцтво про смерть, одразу звернувся до Першої ХДНК із заявою про прийняття спадщини, але державним нотаріусом було прийнято постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 24 червня 2019 року № 2536/02-31 у зв`язку з пропуском позивачем строку для прийняття спадщини. Даний строк позивач вважає, що пропустив з поважних причин. Тому просив визначити йому додатковий строк на прийняття спадщини - 3 місяці для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 27.09.2019 року відкрито загальне позовне провадження по справі.

25.11.2019 за клопотанням представника позивача у справі були витребувані у Першій ХДНК докази.

Ухвалою суду від 17.03.2020 було призначено справу до розгляду по суті.

Позивач та його представник до суду не з`явилися, з невідомих причин, у матеріалах справи є заява, в якій представник позивача - адвокат Комаров М.С. підтримав позов, просив розглянути у його відсутності.

Представник відповідача Харківської міської ради до суду не з`явився, у матеріалах справи наявна заява про розгляд справи без участі відповідача та просив ухвалити рішення згідно чинного законодавства України, яке не буде порушувати права третіх осіб.

Представник третьої особи Перша Харківської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, просили суд розглянути справу у їх відсутність, полагалися на висновки суду.

З`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані позивачем докази, суд вважає що даний позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Згідно з вимогами ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Судовим розглядом встановлені наступні факти та відповідним ним правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 , у віці 68 років , який постійно проживав в Харків, що підтверджується Свідоцтвом про смерть, виданим 15 червня 2019 року серія НОМЕР_1 .

Факт родинних зв`язків між позивачем та ОСОБА_2 підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим 03.01.1969 Палац новонароджених м. Харків (а.с. 6).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, що складається з 1 кімнатної квартири в будинку готельного типу, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , яка належала йому на праві власності на підставі договору купівлі-продажу від 27.02.2013, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бистрицькою А.П., внесеного до реєстру за № 221.

Згідно довідки № 045671 позивач ОСОБА_1 , 1968 року народження має другу групу інвалідності - безстроково (а.с. 7)

Факт звернення позивача до органів поліції з метою розшуку батька підтверджується заявою від 31.05.2018 (а.с. 9) та постановою про закриття кримінального провадження від 31.08.2019 (а.с. 10).

Судом встановлено, що похилий вік позивача, його стан здоров`я, наявність інвалідності, а також відсутність документально підтверджених даних про смерть батька ОСОБА_2 , позбавили його саме з поважних причин протягом 6 місяців з дня смерті (ІНФОРМАЦІЯ_1) звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

Так, із копії свідоцтва про смерть, ОСОБА_2 , вбачається, що дата його видачі 15.06.2019 до суду позивач звернувся 05.09.2019.

Зазначена обставина - відсутність інформації про смерть, а в подальшому документального підтвердження факту смерті - є об`єктивною поважною причиною для позивача, яка перешкоджала своєчасно реалізувати право спадкоємця на вчинення нотаріальної дії.

Після отримання позивачем свідоцтва про смерть, він звернувся до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, після батька, державним нотаріусом було прийнято постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 24 червня 2019 року № 2536/02-31 у зв`язку з пропуском позивачем шестимісячного строку для прийняття спадщини.

На запит суду Перша Харківська міська державна нотаріальна контора повідомила, що після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 до нотаріальної контори надійшла заява від сина спадкодавця ОСОБА_1 від 24.06.2019 № 1018 про видачу свідоцтва про право на спадщину. На підставі якої йому було винесено постанову про відмову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Інші заяви в матеріалах спадкової справи № 376/2019, заведеної після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 - відсутні. Згідно матеріалів спадкової справи № 376/2019, заповіти від імені ОСОБА_2 - не посвідчувалися.

Таким чином, як вбачається з вищевикладеного, позивач на день смерті батька ОСОБА_2 , який мешкав за адресою: АДРЕСА_4 , постійно розшукував свого батька, заяву на прийняття спадщини не міг подати, у зв`язку з відсутністю в нього свідоцтва про смерть батька.

Зазначені у позовній заяві обставини повністю підтверджуються наданими належними та допустимими доказами.

Відповідно до статей 1220, 1222, 1270 ЦК України право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно п.3.23. Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Відповідно до ч.1,6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доводи позивача та встановлені судом обставини відповідачем спростовано не було.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що заявлені позивачем вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини обґрунтовані та підлягають задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 10, 12, 13, 76, 77, 83, 133, 137, 141, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280-282, 354 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Перша Харківська нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити додатковий 3 (трьох) місячний строк для прийняття спадщини ОСОБА_1 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Харків ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України(в ред. з 15.12.2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Червонозаводський районний суд м. Харкова, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_1 .

Відповідач: Харківська міська рада, місцезнаходження, 61003, м. Харків, майдан Конституції, 7.

Третя особа: Перша державна нотаріальна контора м. Харкова, місцезнаходження: м. Харків, м-н. Конституції, 1, під.7, поверх 4.

Повний текст рішення виготовлений 03.07.2020.

Суддя І.М. Шелест