Ухвала

30 червня 2020 року

м. Київ

справа № 296/7644/17

провадження № 61-8784ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Усика Г. І., розглянув касаційну скаргу приватного виконавця виконавчого округу м. Київ Гненного Дмитра Анатолійовича на постанову Житомирського апеляційного суду від

26 травня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Гідротехленд», Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Скайд», Центру продажу і обслуговування клієнтів філії Страхової компанії «Провідна» у м. Хмельницькому про відшкодування майнової та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 14 травня 2019 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Стягнуто солідарно з Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Скайд» (далі - ПрАТ «СК «Скайд»), Центру продажу і обслуговування клієнтів філії Страхової компанії «Провідна» у м. Хмельницькому (далі - ЦПОК філії Страхової компанії «Провідна» у м. Хмельницькому) на користь ОСОБА_1 на відшкодування майнової шкоди 50 000,00 грн.

Стягнуто солідарно з Товариства з обмеженою відповідальністю «Гідротехленд» (далі - ТОВ «Гідротехленд»), ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1

на відшкодування майнової шкоди 24 413, 56 грн.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_2 , ТОВ «Гідротехланд», ПрАТ «СК «Скайд», ЦПОК філії Страхової компанії «Провідна» у м. Хмельницькому на користь ОСОБА_1 на відшкодування моральної шкоди 35 000, 00 грн.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 26 травня 2020 року апеляційну скаргу ПрАТ «СК «Провідна» задоволено.

Заочне рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 14 травня

2019 року скасовано та ухвалено нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.

Заяву ПрАТ «СК «Провідна» про поворот виконання рішення суду задоволено.

Допущено поворот виконання заочного рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 14 травня 2019 року у справі № 761/622/17 за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ТОВ «Гідротехленд», ПрАТ «СК «Скайд», ЦПОК філії Страхової компанії «Провідна» у м. Хмельницькому про відшкодування майнової та моральної шкоди.

У порядку повороту виконання рішення суду стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «СК «Провідна» грошові кошти у розмірі 85 528,60 грн.

Зобов`язано приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Генного Д. А. повернути ПрАТ «СК «Провідна» грошові кошти у розмірі 9 452,86 грн.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

У червні 2020 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга

приватного виконавця виконавчого округу м. Київ Гненного Д. А. у якій заявник просив скасувати постанову Житомирського апеляційного суду від 26 травня 2020 року, в частині задоволення заяви ПрАТ «КС «Провідна» про поворот виконання рішення суду щодо зобов`язання приватного виконавця виконавчого округу м. Київ Гненного Д. А. повернути ПрАТ «СК «Провідна» грошові кошти у розмірі 9 452,86 грн та ухвалити в цій частині нове судове рішення про відмову у задоволенні заяви.

Касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки вона подана з порушенням пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України.

За змістом частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

За змістом пункту 1 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції.

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обгрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

За змістом частини першої статті 411 ЦПК України судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо:

1) справу розглянуто і вирішено неповноважним складом суду;

2) в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід, і судом касаційної інстанції визнано підстави про відвід обґрунтованими, якщо касаційну скаргу обґрунтовано такою підставою;

3) судове рішення не підписано будь-яким із суддів або підписано не тими суддями, що зазначені в судовому рішенні;

4) судове рішення ухвалено суддями, які не входили до складу колегії, що розглянула справу;

5) справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обгрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою;

6) судове рішення ухвалено судом з порушенням правил інстанційної або територіальної юрисдикції;

8) суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Частиною третьою статті 411 ЦПК України передбачено, що підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається заявник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо:

1) суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 цього Кодексу; або

2) суд розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу, що підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження; або

3) суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи; або

4) суд встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

Вимоги щодо форми і змісту касаційної скарги встановлено статтею 392 ЦПК України.

За змістом пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено визначені статтею 389 ЦПК України підставу (підстави) на якій (яких) подається касаційна скарга.

Касаційна скарга приватного виконавця виконавчого м. Київ Гненного Д. А. не відповідає зазначеним вимогам закону, оскільки посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, заявник не зазначив виключних випадків, визначених частиною другою статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення підлягають касаційному оскарженню.

Ураховуючи наведене, заявнику необхідно подати до Верховного Суду касаційну скаргу у новій редакції із зазначенням обов`язкових підстав касаційного оскарження судового рішення відповідно до вимог частини другої статті 389 та пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України.

За змістом пункту першого частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу приватного виконавця виконавчого округу м. Київ Гненного Дмитра Анатолійовича на постанову Житомирського апеляційного суду від

26 травня 2020 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 21 липня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. І. Усик