Справа № 386/514/20
Провадження № 2/386/237/20
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

07 липня 2020 року смт. Голованівськ

Суддя Голованівського районного суду

Кіровоградської області Гарбуз О. С.

розглянувши позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» (далі - ТОВ «ФК «ЄАПБ») до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

встановив:

ТОВ «ФК «ЄАПБ» звернулось до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, шляхом направлення 30.06.2020 позовної заяви поштою, яка надійшла до суду 06.07.2020.

На підтвердження сплати судового збору, позивачем до позовної заяви додано платіжне доручення №3799 від 24.06.2020 про сплату 2102 грн.

Однак, як вбачається з зазначеного платіжного доручення та виписки про зарахування судового збору до спеціального фонду бюджету України від 25.06.2020, позивачем вказується призначення платежу "Судовий збір за позовом ТОВ «ФК «ЄАПБ», Голованівський районний суд Кіровоградської області №9639", тобто сплачений не за той позов з яким звернувся до суду.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), а саме: до позовної заяви не додано документи про сплату судового збору.

При вирішенні питання щодо залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, суд враховує практику Європейського суду з прав людини, який зауважив, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (SHISHKOV v. RUSSIA, №26746/05, §110, ЄСПЛ, від 20 лютого 2014 року).

Разом з тим, в дослідженому платіжному доручені, наданому позивачем на підтвердження сплати судового збору в даній справі, наявна інформація про сплату судового збору з призначенням платежу, зокрема "№9639", тоді як такі відомості жодним чином не ідентифікують платіжне доручення з позовною заявою товариства до ОСОБА_1 .

За таких обставин, надане позивачем платіжне доручення, з урахуванням наявної в ньому інформації, не підтверджує сплату судового збору позивачем за подачу до суду позову саме до ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно приписів ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну заяву ТОВ «ФК «ЄАПБ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без руху.

Запропонувати позивачу в десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали:

- до позовної заяви додати документ про сплату судового збору за вимогу про стягнення заборгованості за кредитним договором в розмірі 2102 грн. згідно вимог Закону України «Про судовий збір», рахунок UA0011111 , призначення платежу: за позовом ТОВ «ФК «ЄАПБ» до ОСОБА_1 .

У відповідності до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і повернеться позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Відповідно до ч. 2 ст. 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Враховуючи п. 3 розділу XII "ПРИКІНЦЕВІ ПОЛОЖЕННЯ" ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), вищезазначені в ухвалі процесуальні строки продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя Гарбуз О. С.