Ухвала

30 червня 2020 року

м. Київ

справа № 522/13786/16-ц

провадження № 61-5377св20

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротуна В. М. (суддя-доповідач), Бурлакова С. Ю.,

Червинської М. Є.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення збитків завданих за неналежне виконання договірних правовідносин, за касаційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Одеського апеляційного суду від 18 лютого 2020 року,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Приморського районного суду міста Одеси від 20 вересня 2018 року позовні вимоги задоволено частково.

Стягнуто з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у загальному розмірі 88 549,40 грн та моральну шкоду у розмірі 1 000,00 грн, а всього 89 549,40 грн.

Стягнуто з ФОП ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 840,60 грн.

У задоволені іншої частини позовних вимог відмовлено.

Постановою Одеського апеляційного суду від 22 травня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено.

Рішення Приморського районного суду міста Одеси від 20 вересня 2018 року скасовано та ухвалено нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суму сплаченого судового збору в розмірі 2 760,91 грн.

Не погоджуючись з рішенням Приморського районного суду міста Одеси

від 20 вересня 2018 року, особа, яка не брала участі у справі -

ОСОБА_3 , оскаржив його в апеляційному порядку.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 18 лютого 2020 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на рішення Приморського районного суду міста Одеси від 20 вересня 2018 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про стягнення збитків завданих за неналежне виконання договірних правовідносин відмовлено.

19 березня 2020 року ОСОБА_3 через засоби поштового зв?язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу Одеського апеляційного суду від 18 лютого 2020 року та передати справу до суду апеляційної інстанції, мотивуючи свої вимоги порушенням судом норм процесуального права.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п?яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про стягнення збитків завданих за неналежне виконання договірних правовідносин, за касаційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Одеського апеляційного суду

від 18 лютого 2020 рокупризначити до судового розгляду колегією у складі п?яти суддів.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. М. Коротун

С. Ю. Бурлаков

М. Є. Червинська