Справа № 645/4249/18
Провадження № 2-зз/645/17/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2020 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Ульяніч І.В.

за участю секретаря судового засідання Бєлової Т.В.,

заявника ОСОБА_1 ,

представника заявника ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Харкові заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі № 645/4249/18-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення суми боргу за договором позики, пені та 3% річних, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_5 звернувся до суду з вказаною заявою.

В обґрунтування заяви зазначив, що позивач ОСОБА_3 звертався до суду з заявою про забезпечення позову - про накладення заборони відчуження нерухомого майна, що належало відповідачу ОСОБА_4 .. Ухвалою від 13 серпня 2018 року Фрунзенським районним судом м. Харкова заява була задоволена, була накладена заборона відчуження садового будинку з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 386,2 кв.м., житлова площа 142 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об*єкта нерухомого майна 216, номер запису про право власності 18576512 та земельну ділянку площею 0,0625 га, розташований за адресою Харківська область, Вовчанський район, селищна Рада Старосалтівська, садівниче товариство «Женьшень», реєстраційний номер об*єкта нерухомого майна 216, кадастровий номер .001.1562, що належав на праві власності ОСОБА_4 ..

Рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 17 січня 2019 року позовні вимоги ОСОБА_3 задоволені частково.

Згідно до відомостей з Державного реєстру 15.08.2018 року Держаним реєстратором Гетьман П.С. Департаменту реєстрації Харківської міської ради Харківської області накладено заборону на нерухоме майно згідно ухвали Фрунзенського районного суду № 645/4249/18.

Крім того, Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області виконало заяву позивача ОСОБА_1 про примусове виконання виконавчого листа № 645/3648/17 від 10.7.2018 р., що видав Фрунзенський районний суд м. Харкова, де розглядалася цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення боргу (справа №645/3648/17). Згідно до Акту про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 26.03.2019 р., згідно до ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» стягувачу ОСОБА_1 передано майно - садовий будинок з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 386,2 кв.м., житлова площа 142 кв.м., розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об*єкта нерухомого майна 216, номер запису про право власності 18576512 та земельну ділянку площею 0,0625 га, розташований за адресою Харківська область, Вовчанський район, селищна Рада Старосалтівська, садівниче товариство «Женьшень», реєстраційний номер об*єкта нерухомого майна 216, кадастровий номер .001.1562, на загальну сумму 551 530 грн., майно передано стягувачу в рахунок суми боргу в розмірі 55053000 грн., згідно до виконавчого документа -виконавчий лист №645/3648/17 виданий 10.07.2018 р.

З проведеними Електронними торгами не погодився ОСОБА_6 та у 2019 р. звернувся до Вовчанського районного суду Харківської області з позовом до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області та до ОСОБА_1 , треті особи ОСОБА_4 , Вовчанська державна нотаріальна контора Харківської області - про визнання недійсними акту про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу та свідоцтва придбання майна з прилюдних торгів, якщо прилюдні торги не відбулися.

Рішенням Вовчанського районного суду Харківської області (справа №617/1114/19) від 06 березня 2020 р. у задоволенні позовних вимог відмовлено. Рішення суду є чинним на цей час.

На даний час у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно право власності зареєстровано на вказані об*єкти за ОСОБА_1 , згідно до Свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, якщо торги не відбулися серія та номер 595, видане 11.04.2019 р. Державним реєстратором Вороною Г.В., Вовчанською нотаріальною конторою, Вовчанського районного нотаріального округу Харківської області, рішення про державну реєстрацію № 46417118 від 11.04.2019 р. У зв"язку з чим, просив задовольнити заяву.

В судовому засіданні заявник та його представник доводи заяви підтримали та просили задовольнити з підстав, викладених вище.

Інші учасники справи до суду не з`явились, про причини неявки не повідомили.

Суд, вислухавши пояснення заявника та його представника, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Матеріали справи свідчать, що в провадженні Фрунзенського районного суду м. Харкова знаходилась цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення суми боргу за договором позики, пені та 3% річних.

Рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 17 січня 2019 року, ухваленим по зазначеній справі, позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення суми боргу за договором позики, пені та 3% річних - задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_4 суму боргу за договорами позики від 14.12.2016 року, 29.12.2016 року, 05.02.2017 року, 27.02.2017 року в загальному розмірі 232 725,72 грн., а також 3 % річних в розмірі 9907,44 грн. та судові витрати.

Рішення набрало законної сили.

Згідно ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

У разі надання відповідачем до суду документа, що підтверджує здійснене ним забезпечення позову відповідно до частини четвертої статті 156 цього Кодексу, відповідне клопотання відповідача про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, розглядається судом не пізніше наступного дня після надання вказаного документа. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвала суду про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, або про відмову в скасуванні забезпечення позову може бути оскаржена. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача(стягувача)буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Постановою № 5 Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», з метою забезпечення правильного й однакового застосування судами законодавства при розгляді позовів про зняття арешту з майна, надані роз`яснення: п. 1, 2, 9 - у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення. Заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону про виконавче провадження).

Отже, з досліджених в судовому засіданні доказів встановлено, що заявник не є стороною по справі, в якій застосовано заходи забезпечення позову.

З огляду на те, що ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, а не з позовом про зняття арешту з майна, в якому мають бути зазначені всі необхідні учасники справи, у задоволенні заяви слід відмовити як такої, що не ґрунтується на вимогах закону.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.158,353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі № 645/4249/18-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення суми боргу за договором позики, пені та 3% річних - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення лише вступної та резолютивної частин судового рішення, а також у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено 30 червня 2020 року.

Суддя І. В. Ульяніч