Справа № 727/2024/20
Провадження № 2/727/778/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 липня 2020 року м.Чернівці

Шевченківський райсуд м. Чернівці в складі:

головуючого судді - Семенка О.В.

секретар судового засідання - Гомонович Н.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Чернівці в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_2 ) про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районного суду м.Чернівці з позовом до відповідачаОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Позовні вимоги, обґрунтовує тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_3 . Відповідач по справі проживає поверхом вище, а саме у квартирі АДРЕСА_4 вищевказаного будинку.

АДРЕСА_5 жовтня АДРЕСА_6 року її квартиру було затоплено. Згідно акту комісії ПП «Порядок в домі» від 15.10.2019 року причиною затоплення було не закриття змішувача на кухні квартири відповідача. Як вбачається з акту їй було завдано майнову шкоду: залито стелі кухні, коридору, санвузла, вздута підлога окремими місцями на кухні.

Вказала, що внаслідок залиття в квартирі мешкати стало неможливим.

Відповідно до висновку експерта, розмір майнової шкоди становить 10276,87 грн. За проведення даної експертизи нею було сплачено 1750,00 грн.

Відповідач добровільно відшкодувати заподіяні збитки відмовляється.

Просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду в розмірі 10276,87 грн., пов`язану із затопленням квартири, та 1750 грн. за проведення експертизи, а також судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 840,80 грн.

Ухвалою судді Шевченківського райсуду м. Чернівці від 11 березня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито спрощене провадження у даній справі і відповідачу наданий строк в 15 днів з дня отримання даної ухвали суду, на подачу відзиву на позовну заяву.

Позивач в судове засідання не з`явилась, спрямувала на адресу суду заяву про проведення розгляду справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує повністю та просить задовольнити позов з підстав викладених в позовній заяві. Проти винесення заочного рішення не заперечує (а.с.61).

Відповідач в судове засідання не з`явилася повторно, про день та час розгляду справи повідомлялася завчасно, належним чином, про поважність причин неявки суд не повідомила (а.с.60). Відповідачу був наданий строк в 15 днів з дня отримання ухвали суду про відкриття провадження, на подачу відзиву на позовну заяву, однак відзиву на позовну заяву відповідач не надала, а тому суд вважає за можливе розглянути справу у її відсутність.

Відповідно до ст. 247 ч. 2 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України - у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно ст. 280 ч.1 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Суд, виходячи з даних вимог закону, зокрема, що відповідач ОСОБА_2 належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, не з`явилася в судове засідання без поважних причин, не подала відзив, дослідивши письмові матеріали справи вважає, що позов підлягає до задоволення повністю, і по справі можливо постановити заочне рішення.

Відповідно до положень ст.ст. 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, а кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_3 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 02 вересня 1997 року (а.с.21).

Відповідач ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_7 , що підтверджується довідкою КЖРЕП-17 від 24.02.2020 року (а.с.25).

14 жовтня 2019 року відбулося затоплення квартири позивача. Факт затоплення квартири підтверджується актом обстеження квартири, складений працівниками ПП «Порядок в домі» від 15 жовтня 2019 року, згідно якого причиною залиття є не закриття змішувача на кухні квартири АДРЕСА_4 (а.с.24).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 151 ЖК УРСР, громадяни, які мають у приватній власності квартиру, зобов`язані забезпечувати її схоронність, проводити за свій рахунок поточний та капітальний ремонт.

Згідно з абз. 5 п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 08 жовтня 1992 року (з наступними змінами) власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання.

Тобто відповідальність за належний стан санітарно-технічного обладнання в квартирі несе безпосередньо сам власник квартири.

Відповідач, як власник квартири, зобов`язана була контролювати стан санітарно-технічного обладнання в квартирі, яка є її власністю, та докладати зусиль для того, щоб не порушити права інших осіб, не завдати їм шкоди, що витікає з вимог статті 13 ЦК України.

Крім цього, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Враховуючи, що не закриття змішувача на кухні у квартирі відповідача призвела до залиття квартири позивача, суд вважає, що є правові підстави для стягнення з відповідача на користь позивача майнової шкоди, завданої внаслідок вказаного залиття.

Як вбачається з висновку експертного будівельно-технічного дослідження №930 від 26.12.2019 року, залиттям квартири позивачу завдано матеріальну шкоду на суму 10276,87 грн. (а.с.4-23).

Відповідно до квитанції №172 від 23.12.2019 року вартість за проведення експертизи становить 1750,00 грн. (а.с.26).

А тому, виходячи з вищевикладеного, з відповідача ОСОБА_2 на відшкодування завданої позивачу матеріальної шкоди підлягає стягненню сума в розмірі 12026,87 грн.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно до задоволених вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладають у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки позовні вимоги позивача підлягають задоволенню повністю, то сума, сплачена нею судового збору, підлягає стягненню з відповідача на її користь в розмірі 840,80 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.322, 1166 ЦК України, ст. 151 ЖК УРСР, ст.ст.3, 4, 11, 12, 13, 19, 27, 33, 34, 76-82, 89, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 273, 274, 354 ЦПК України, ч.1 п.15 п.п.15.5 розділу ХІІ. Перехідних положень ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, задовольнити повністю.

Стягнути з відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_1 матеріальну шкоду в розмірі 12 026 (дванадцять тисяч двадцять шість) гривень 87 коп.

Стягнути з відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_1 , судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 840 (вісімсот сорок) гривень 80 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Чернівецького апеляційного суду через Шевченківський районний суд м.Чернівці шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення (в порядку ст. 284 ЦПК України) може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом 20 ти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Роз`яснити сторонам, що відповідно до пункту 3 розділу ХІІ «Прикінцевих положень ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк на апеляційне оскарження рішення продовжуються на строк дії такого карантину.

СУДДЯ О.В. Семенко