Ухвала

03 липня 2020 року

м. Київ

справа № 754/14783/17

провадження № 61-9202ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Штелик С. П. розглянув заяву ОСОБА_1 про відвід судді Верховного Суду Штелик С. П. у справі за заявою ОСОБА_1 про стягнення середнього заробітку за час затримки виконання рішення Деснянського районного суду м. Києва від 04 квітня 2018 року в порядку статті 236 КЗпП України у справі за позовом ОСОБА_1 до комунального некомерційного підприємства «Консультативно-діагностичний центр Деснянського району м. Києва» про визнання незаконним та скасування наказів про звільнення, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди та поновлення на роботі, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 11 червня 2020 року,

ВСТАНОВИВ:

22 червня 2020 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 11 червня 2020 року.

23 червня 2020 року, 24 червня 2020 року та 25 червня 2020 року від ОСОБА_1 у електронній формі електронною поштою надійшли, аналогічні за змістом, заяви про відвід судді-доповідача Штелик С. П.

Ухвалою Верховного Суду від 26 червня 2020 року заяви ОСОБА_1 (ВХ № 21612/1/220-20 від 23 червня 2020 року, ВХ № 21612/0/220-20 від 23 червня 2020 року, ВХ № 21814/0/220-20 від 24 червня 2020 року) про відвід судді-доповідача Штелик С. П. повернуто заявнику без розгляду.

Ухвалою Верховного Суду від 30 червня 2020 року заяви ОСОБА_1 про відвід судді Штелик С. П., визнано необґрунтованими та передано для вирішення іншому судді.

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду Воробйової І. А. у задоволенні заяв ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Штелик С. П. відмовлено.

01 липня 2020 року до Верховного Суду від ОСОБА_1 у електронній формі електронною поштою надійшла заява про відвід судді-доповідача Штелик С. П.

Вивчивши заяву і додані до неї матеріали, касаційний суд дійшов висновків про її повернення з наступних підстав.

Згідно зі статтею 182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Частиною другою статті 183 ЦПК України визначено, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Відповідно до абзацу другого частини восьмої статті 14 ЦПК України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з частинами п`ятою, шостою, восьмою статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Вбачається, що заява про відвід судді-доповідача Штелик С. П., яка надійшла 01 липня 2020 не підписана електронним цифровим підписом та направлена на електронну поштову адресу суду касаційної інстанції.

Водночас, за змістом підпункту 15.15 підпункту 15 пункту 1 розділу XII «Перехідні положення» ЦПК України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

При цьому, відповідно до підпункту 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу XII «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

На час звернення заявника до Верховного Суду із заявою про відвід судді Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система не розпочала роботу.

Закон України «Про електронний цифровий підпис», який визначав статус електронного цифрового підпису, втратив чинність 07 листопада 2018 року на підставі Закону України «Про електронні довірчі послуги» від 05 жовтня 2017 року № 2155-VIII.

На даний час порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом України «Про електронні довірчі послуги», який набрав чинності 07 листопада 2018 року.

Відповідно до частини другої статті 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

Згідно зі статтею 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає, зокрема, надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

За таких обставин заява ОСОБА_1 про відвід судді Штелик С. П. не сформована в системі «Електронний суд», надійшла до суду касаційної інстанції електронною поштою, без використання електронного цифрового підпису, а тому відсутні підстави вважати, що такий документ оформлений відповідно до вимог чинного законодавства України.

Ураховуючи викладене, заяви ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Штелик С. П., яка надійшла 01 липня 2020 року підлягає поверненню без розгляду.

Керуючись статтями 43, 183, 279 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Штелик С. П. повернути заявнику без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. П. Штелик