Справа № 199/4364/20
УХВАЛА

07.07.2020 м. Дніпро

Суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська Подорець О.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити:

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Проте, у наданій позовній заяві не зазначено ціну позову.

Крім того, ч.4 ст.177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Одночасно, відповідно до вимог ч.3 ст.177 ЦПК України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Позивачем ОСОБА_1 через свого представника адвоката І.В.Вакула у позовній заяві зазначено клопотання про відстрочення сплати судового збору у зв`язку із тим, що позивач є непрацездатною особою, пенсійного віку, має ряд захворювань. На підтвердження цим обставинам, до позову надано лише копія пенсійного посвідчення та копія посвідчення ветерану заводу.

Так у відповідності до ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною 1,3 ст.136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк , але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від сплати на підставі, зазначеній у ч.1 ст.136 ЦПК України. Відповідне клопотання про звільнення від сплати судового збору має бути долучене до відповідної заяви та, виходячи зі змісту положень ст.12 ЦПК України, обґрунтоване доводами та містити докази на підтвердження того, що майновий стан особи, яка звертається з клопотанням, перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, а також наявності інших, визначених законодавством підстав.

Позивачем при зверненні до суду не надано жодних доказів щодо наявності підстав, визначених ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», а також підтвердження такого рівня майнового стану заявника, що дало б підставу для застосування ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» з метою відстрочення його від сплати судового збору.

Як зазначалося вище, у поданій позовній заяві ціну позову не визначено, доказів дійсної оцінки нерухомого майна, з приводу якого виник спір, на день подання позову, до суду не надано. Позивачем до позову не надано жодного доказу свого майнового стану, що позбавляє суд можливості вирішити питання співмірності сплати судового збору з майновим станом позивача, що надавало би можливості вирішити клопотання про відстрочення сплати судового збору.

При цьому, суд враховує, що в рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» зазначено, що вимога сплати збору цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, а у рішенні від 26.07.2005 у справі «Kniat v. Poland» ЄСПЛ указав на те, що при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору, про надання відстрочення чи розстрочення, національні суди повинні встановити реальний дохід (розмір заробітної плати, соціальних виплат, стипендії тощо) особи, чи наявне в неї рухоме та нерухоме майно, цінні папери, чи є в неї можливість розпоряджатися вказаним без значного погіршення власного фінансового стану.

За таких обставин, позивачу необхідно зазначити ціну позову та сплатити судовий збір в розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб на наступний рахунок:

Отримувач: УД в Амур-Нижньодніпровському районі м. Дніпра/АНД р/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989300

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача 4003

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101; _________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська (назва суду, де розглядається справа)

За таких обставин, на підтвердження клопотання про відстрочення сплати судового збору, позивачу необхідно надати суду докази свого майнового стану (наприклад, довідка про доходи, про розмір отриманої пенсії, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо) або сплатити судовий збір.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд також вважає за необхідне роз`яснити позивачу вимоги ч.3 ст.185 Цивільного процесуального кодексу України, а саме - якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1. ст.6 Конвенції про захист прав людини ї основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності - залишити без руху для усунення недоліків, зазначених в ухвалі у строк до 20 липня 2020 року але не більше десяти днів з дня отримання ним ухвали.

У разі невиконання ухвали суду і не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У відповідності до п.п. 15.5) п. 15 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції яка діє з 15.12.2017, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до апеляційного суду через суд першої інстанції.

Суддя О.Б.Подорець