Провадження № 2-з/686/94/20
УХВАЛА
05 червня 2020 року Хмельницький міськрайонний суд в складі:
головуючого судді Стефанишина С.Л.,
секретарі судового засідання Кшановській Є.З.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Хмельницькому матеріали заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову,-
Одночано позивачем подано заяву про забезпечення позовув якій просить судшляхом заборони проводити будь-які дії ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відносно квартири АДРЕСА_1 , в тому числі заборона за її зверненням (заявою) реєструвати інших осіб, в тому числі малолітніх дітей в квартирі АДРЕСА_1 .
З матеріалів справи вбачається, що на підставі договору міни від 20 березня 2002 року співвласниками по 1/6 частці квартири АДРЕСА_1 є позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_7 та треті особи по справі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 . Дана обставина підтверджується: договором міни квартири від 20 березня 2002 року, технічним паспортом на квартиру з реєстраційним посвідченням, витягами з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 209708291, 209707690, 209708948, 209712695, 209714338.
08 серпня 2008 року між позивачем ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_3 був зареєстрований шлюб.
Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 03 жовтня 2016 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 розірвано.

Після припинення шлюбних відносин ОСОБА_3 переїхала проживати до своєї матері у с. Антонівці, Ярмолинецького району, Хмельницької області, де й продовжує проживати до цього часу. Дана обставина встановлена рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 16.03.2020 року по справі №686/25863/19.

Перешкодами у користуванні квартирою є те, що відповідач не проживає у ній з кінця 2016 року, речей її в квартирі немає, вона не здійснює утримання квартири, не несе ніяких витрати для догляду за житлом, не проводить поточні ремонти тощо. Дані обставини також підтверджується актами ЖЕК і актами Служби у справах дітей. Відповідачка обіцяла добровільно знятись з реєстрації після розірвання шлюбу з ОСОБА_1 , але до цього часу не оформила виписку з квартири.

Реєстрація в квартирі відповідача перешкоджає позивачам оформити субсидію (державну пільгу) на квартиру. Оскільки для оформлення субсидії необхідно надати інформацію в органи соціального захисту населення про доходи осіб, які проживають в житловому приміщення, позивачі звертались до відповідачки про необхідність зняття її з реєстрації для оформлення державної субсидії, але до цього часу відповідачка чинить перешкоди в користуванні квартирою, що змушує позивачів звертатися з цим позовом до суду.

Вказана обставина порушує право власності позивачів на житло, а саме безперешкодне володіння та користування ним.

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 16 березня 2020 року по справі №686/25863/19 ОСОБА_3 фактично проживає у своєї мами в с. Антонівці, Ярмолинецького району, Хмельницької області. Дані обставини встановленні при розгляді інших справ та вбачаються із рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 03 жовтня 2016 року у справі про розірвання шлюбу та рішень Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 08 травня 2018 року та від 16 березня 2020 року у справі про позбавлення батьківських прав.

Предметом позову є нерухоме майно - квартира за адресою: АДРЕСА_2 , яка належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_1 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , кожному по 1/6 частці.

Просить визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , такою, що втратила право користування квартирою за адресою: АДРЕСА_2 .

Дослідивши матеріали заяви про забезпечення позову, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до статті 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 ЦПК України заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до частин першою та шостої статті 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду). Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Крім того, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співрозмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Метою забезпечення позову є збереження матеріального об`єкта спору до вирішення справи в суді.

З огляду на викладені обставини, виходячи із пов`язаності заходів забезпечення позову з його предметом і відповідності виду забезпечення позову позовним вимогам, суд вважає, що заява позивача про забезпечення позову підлягає задоволенню, оскільки у суду є всі підстави вважати, що невжиття заходів забезпечення позову призведе до утруднення або зробить неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог, тому необхідно вжити заходи забезпечення позову заявлені позивачем до ухвалення остаточного рішення по справі.

Однак, суд звертає увагу на те, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч.3 ст. 150 ЦПК).

Пленум Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року у п. 4 роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Верховним Судом України у постанові від 25.05.2016 року по справі №6-605цс16 зроблено висновок, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових Інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Суд вважає, що забезпечення позову шляхом накладення арешту не порушує принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, не порушує речове право володіння особи спірним майном, оскільки мета забезпечення позову - це негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового рішення, а також перешкоджання завдавання значної шкоди позивачу.

Стаття 153 ЦПК України: залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково (ч.5). В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову (ч.7).

Відповідно до ч.1 ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

З викладених підстав, вирішуючи питання щодо зустрічного забезпечення, суд вважає за необхідне не вимагати від позивача зустрічного забезпечення, оскільки обраний захід забезпечення позову, як вище було зазначено, не впливає на матеріальний стан відповідача як власника майна, не призведе до понесення додаткових витрат, тобто, застосований вид забезпечення позову не може завдати відповідачу будь-яких збитків.

Отже, проаналізувавши зміст вимог, розглянувши подану заяву про забезпечення позову, виходячи із пов`язаності заходів забезпечення позову з предметом спору, співмірності таких заходів і відповідності виду забезпечення позову суд вважає, що подана заява підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 149-153 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

Заборони проводити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дії відносно реєстрації у квартирі АДРЕСА_1 , в тому числі малолітніх дітей у зазначеній квартирі.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження. Оскарження ухвалине зупиняєїї виконання.

Копію ухвали для виконання направити Відділу реєстрації місця проживання Управління з питань реєстрації Хмельницької міської ради ( 29000, м. Хмельницький, вул. Грушевського, 86).

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана потягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя: С. Стефанишин