Справа № 633/199/19
Провадження № 2-п/633/1/2020
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2020 р. смт. Печеніги

Печенізький районний суд Харківської області

в складі головуючого судді Смирнова В.А.

за участю секретаря судових засідань Ріпи І.В.

представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Лохматова І.Л.

представника позивача ОСОБА_2 адвоката Конопатського М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Печеніги заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Печенізького районного суду Харківської області від 27 травня 2020 року по цивільній справі №633/199/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу корпоративних прав частки у статутному капіталі ТОВ "Агрома",

ВСТАНОВИВ:

Заочним Рішенням Печенізького районного суду Харківської області від 27 травня 2020 року по цивільній справі №633/199/19 позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу корпоративних прав частки у статутному капіталі ТОВ «Агрома» задоволено. Визнано недійсним Договір купівлі-продажу корпоративних прав частки у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОМА» від 11 червня 2008 року укладений між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Назаренко О.О. та зареєстрований за №2247. Стягнуто з ОСОБА_1 ( РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) 10 264 032,00 грн. (десять мільйонів двісті шістдесят чотири тисячі тридцять дві) гривні борг по договору, з яких 2 880 000, 00 (два мільйона вісімсот вісімдесят тисяч) гривень 00 коп. - борг по договору, 7 384 032 (сім мільйонів триста вісімдесят чотири тисячі тридцять дві) гривні, 00 коп. інфляційні збитки. Стягнуто із ОСОБА_1 ( РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) судовий збір в розмірі 9989, 20 грн.

22 червня 2020 року до Печенізького районного суду Харківської області звернувся відповідач, ОСОБА_1 , із заявою про перегляд заочного рішення Печенізького районного суду Харківської області від 27 травня 2020 року по цивільній справі №633/199/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу корпоративних прав частки у статутному капіталі ТОВ "Агрома".

22 червня 2020 року Печенізьким районним судом Харківської області винесено Ухвалу по справі №633/199/19 про прийняття до розгляду заяви про перегляд заочного рішення та призначено судове засідання до розгляду заяви про перегляд заочного рішення на 02 липня 2020 року о 13 годині 00 хвилин.

Обґрунтовуючи підстави для перегляду заочного рішення, відповідач вказує, що не з`явився до суду з поважної причини, внаслідок карантину, а також вказує, що у поданому ним Відзиві містяться заперечення проти позову.

ОСОБА_1 просить суд скасувати заочне рішення Печенізького районного суду Харківської області від 27 травня 2020 року у цивільній справі №633/199/19 та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Позивач, ОСОБА_2 , в судове засідання не прибув, належним чином був повідомлений про час і місце розгляду справи, надав до суду заяву, про проведення судового засідання без його участі.

Представник Позивача, ОСОБА_2 ОСОБА_4 , в судове засідання з`явився, просив суд у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відмовити.

Відповідач, ОСОБА_1 , в судове засідання не прибув, належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, причину неявки суду не повідомив.

Представник Відповідача - адвокат Лохматов І.Л. , в судове засідання з`явився, просив суд задовольнити заяву про перегляд заочного рішення.

Третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору, ОСОБА_3 , в судове засідання не прибула, належним чином повідомлялася про час та місце розгляду справи, причину неявки суду не повідомила.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення та вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до роз`яснень Верховного Суду України «Про практику ухвалення та перегляду судами заочних рішень у цивільних справах» інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Резолюції №R (84)5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи через забезпечення доступу сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захисту їх від зловживань та затримок, надавши суду повноваження здійснювати судочинство більш ефективно.

Отже, інститут заочного провадження спрямований на розвиток ч. 1 ст. 43 ЦПК України про те, що особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно користуватися процесуальними правами.

За змістом статті 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

При цьому, для скасування заочного рішення необхідно встановити не лише поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, що його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності двох умов можна вважати, що наявні підстави для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду у загальному порядку.

ч.3 ст.287 ЦПК України встановлює, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно з пунктом 30 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» №2 від 12.06.2009року заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до ст.224ЦПК України допускається у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з`явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст.288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

За змістом вказаних норм, наявність цих двох підстав для скасування заочного рішення, є обов`язковою.

Відповідач був належним чином повідомлений про час та дату розгляду справи.

Суд вважає, що посилання Відповідача на те, що він подавав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із карантином не є поважною причиною не прибуття до суду.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, з дотриманням завдань, принципів цивільного судочинства та розумності строків для вчинення процесуальної дії, основною умовою для якого є неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Отже, за змістовним аналізом норм Цивільного процесуального кодексу України вбачається, що підставою для відкладення розгляду справи в межах судового розгляду справи є наявність для цього обґрунтованих причин.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19», із урахуванням внесених змін, установлено на усій території України карантин до 31 липня 2020 року.

Відповідно до статті 124, пунктів 2, 3, 4 частини 2 статті 129 Конституції України та Цивільного процесуального кодексу України основними засадами судочинства є рівність всіх учасників судового процесу перед законом та судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Положеннями Цивільного процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона має рівні права, а суд має сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Цивільним процесуальним кодексом України.

Враховуючи наведене вище, з метою попередження розповсюдження інфекційних захворювань, у тому числі викликаних коронавірусною інфекцією COVID-19, забезпечення прав учасників справи передбачених Цивільним процесуальним кодексом України, Печенізький районний суд Харківської області видав розпорядження про невідкладні заходи із забезпечення роботи суду у зв`язку із введенням карантину і на сайті суду 16 березня 2020 року була розміщена інформація якою роз`яснено громадянам, в тому числі про можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами.

Разом з тим, само по собі посилання на встановлення карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби COVID-19, без дійсної наявності перешкод, які виникли, у зв`язку з веденням такого карантину, у реалізації процесуальних прав учасниками процесу, що може вплинути на розгляд справи по суті, не має безумовним наслідком відкладення розгляду справи.

Крім цього, суд звертає увагу на те, що на своєму засіданні 17 березня 2020 року Рада суддів України рекомендувала судам продовжувати здійснювати правосуддя незважаючи на епідемію коронавірусу й карантин, по можливості, здійснювати судовий розгляд справи в порядку письмового провадження без участі сторін. Згідно Звернення Комітету з питань правової політики до громадян України щодо функціонування органів правосуддя на період карантину від 20 березня 2020 року Комітет Верховної Ради України з питань правової політики зазначив, що запропоновані Радою суддів України рекомендації не мають на меті обмеження громадян доступу до правосуддя, а покликані забезпечити епідеміологічну безпеку в судах.

Запровадженні карантинні заходи, на які посилається заявник, не передбачають обмеження гарантованої статтею 33 Конституції України свободи пересування, зокрема - в смт. Печеніги Харківської області (місцезнаходження Відповідача та Печенізького районного суду Харківської області), зважаючи на що не вбачається будь-якого обґрунтування існування об`єктивних перешкод в участі у судовому засіданні, явку в яке не було визнано обов`язковою. Більш того, подання через канцелярію суду (а не через поштову чи кур`єрську службу) клопотання про відкладення судового засідання зумовлює висновок про безпідставність використання ситуації довкола запроваджених карантинних заходів, як приводу для затягування розгляду справи.

Зважаючи на викладене, суд вважає, що неявка в судове засідання 27 травня 2020 року Відповідача не була поважною.

Справа розглянута на підставі наявних доказів, які досліджені у повному обсязі.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку, що в заяві відсутні посилання на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

Відповідно до ч.4 ст.287ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Печенізького районного суду Харківської області від 27 травня 2020 року по цивільній справі №633/199/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: ОСОБА_3 про визнання недійсним договору купівлі-продажу корпоративних прав частки у статутному капіталі ТОВ "Агрома"- залишити без задоволення.

Роз`яснити сторонам, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 06 липня 2020 року.

Суддя : В.А. Смирнов