№ 637/1578/19
№ 2/637/46/20
РІШЕННЯ

Іменем України

15 червня 2020 року с.м.т. Шевченкове

Шевченківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді Островської Н.І.,

за участю секретаря Бутрик Ю.С.,

позивач: представник за ордером Томчук Д.С.,

відповідач: ОСОБА_1 представник за ордером Андерс В.М.,,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду с.м.т. Шевченкове Шевченківського району Харківської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до Василенківської сільської ради Шевченківського району Харківської області, ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом ,-

в с т а н о в и в :

У грудні 2019 року ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник за ордером ОСОБА_3 , звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 .

Як підставу позову зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 від ОСОБА_1 стало відомо про смерть ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті останньої відкрилася спадщина. Спадкоємцем за заповітом від 05.08.2010 року та від 31.08.2010 року є ОСОБА_1 , яка 03.12.2019 року отримала свідоцтва про право на спадщину за законом, а саме: земельні ділянки, розташовані на території Василенківської сільської ради Хакрківської області, видані приватним нотаріусом Чугуївського міського нотаріального округу Харківської області Юрченко О.М.. Крім того, ОСОБА_1 повідомила, що на ОСОБА_2 спадкодавець ОСОБА_4 складала інший заповіт та він повинен подати заяву до нотаріальної контори. Заповіт та свідоцтво про смерть спадкодавця ОСОБА_4 у нього відсутні.

Вказує, що 10.12.2019 року він звернувся до приватного нотаріуса Чугуївського міського нотаріального округу Харківської області Юрченко О.М. із заявою та 16.12.2019 року, на що отримав відповідь, з якої і дізнався, що після смерті ОСОБА_4 була заведена спадкова справа, відповідно до документів в якій ОСОБА_4 залишила три заповіти, з яких: перший складено на все належне їй майно на його користь та посвідчений Василенківською сільською радою Шевченківського району Харківської області 26.08.2008 року; за двома другими заповітами від 05.08.2010 року та 31.08.2010 року спадкодавець заповідала земельні ділянки на користь ОСОБА_1 .. Окрім того, його повідомили, що ним пропущений строк для прийняття спадщини. На прохання надати завірену копію заповіту, приватний нотаріус Юрченко О.М. повідомила, що видати її не має можливості, оскільки заповіт посвідчувався Василенківською сільською радою Шевченківського району Харківської області, де і зберігається оригінал. На звернення 17.12.2019 року до Василенківської сільської ради Шевченківського району Харківської області з метою отримання дублікату заповіту, також отримав відмову, оскільки потрібно надати оригінал свідоцтва про смерть або інший документ, що підтверджує факт смерті заповідача. Отже, звернувшись 19.12.2019 року за отриманням свідоцтва про смерть спадкодавиці ОСОБА_4 до Шевченківського районного відділу РАЦС, йому повідомили, що видати свідоцтво про смерть не має можливості у зв`язку з відсутністю у нього оригіналу заповіту. З вищезазначеного вбачається, що позивач не має можливості отримати дублікат заповіту та свідоцтво про смерть спадкодавця. За таких обставин, позивач змушений звернутися до суду та вважає поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач просить визначити йому додатковий строк в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_3 пояснив, що про смерть ОСОБА_4 та наявність заповіту позивачу стало відомо після оформлення ОСОБА_1 спадщини, про що остання і повідомила ОСОБА_2 . Вважає, що нотаріус повинен був повідомити останнього про наявність заповіту на його користь. Врахувавши викладене, а також пропуск строку для прийняття спадщини позивачем лише на 20 днів, підтримав позовні вимоги та просив задовольнити.

Представник відповідача, Василенківської сільської ради Шевченківського району Харківської області, у судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд справи за його відсутності на підставі наявних доказів, позов визнав в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_5 у судовому засіданні позов не визнали, заперечували проти його задоволення, посилаючись на відсутність поважних причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини за заповітом після смерті спадкодавця ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 . При цьому зазначили, що позивач був обізнаний про смерть спадкодавця, оскільки перебував з останньою у договірних відносинах та перераховував кошти за оренду земельної ділянки. ОСОБА_1 у судовому засіданні також пояснила, що після отримання на початку грудня 2019 року свідоцтв про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 , одразу повідомила про це підприємство, де керівник Тумасян А.О., з метою отримання орендної плати.

У поданому відзиві ОСОБА_1 послалась на наступні обставини.

З огляду на ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України вважає, що ОСОБА_2 не надав жодного доказу на підтвердження факту звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в період з травня 2019 року по 21 листопада 2019 року (протягом 6 місяців з дня відкриття спадщини), або відмови нотаріуса у видачі йому свідоцтва про право на спадщину, а відтак шестимісячний строк для прийняття спадщини пропустив. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропуск строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, у ОСОБА_2 перешкод для подання заяви про прийняття спадщини не було, а той факт, що він не знав про смерть спадкодавця і не скористався правом на прийняття спадщини, свідчить про відсутність правових підстав для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Тому, відповідач просить відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Перевіривши матеріали справи, дослідивши наявні докази, суд дійшов наступного.

У відповідності до ст.ст. 1216, 1218 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

ІНФОРМАЦІЯ_4 у с. Стрілеча Харківського району Харківської області померла ОСОБА_4 (а.с. 7).

Судом встановлено та сторонами не заперечується, що 06.12.2019 року ОСОБА_2 від ОСОБА_1 стало відомо про смерть спадкодавця ОСОБА_4 .

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина.

Спадкоємцем за заповітами від 05.08.2010 року за реєстровим № 7283 та від 31.08.2010 року за реєстровим № 7932, посвідченими приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Шуть О.Г., є ОСОБА_1 .

03.12.2019 року ОСОБА_1 отримала свідоцтва про право на спадщину за законом, а саме на: земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Василенківської сільської ради Хакрківської області з кадастровим номером: :02:001:0589, видане приватним нотаріусом Чугуївського міського нотаріального округу Харківської області Юрченко О.М. за реєстровим № 1291; та земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Василенківської сільської ради Шевченківського району Хакрківської області з кадастровим номером: :02:001:0446, видане приватним нотаріусом Чугуївського міського нотаріального округу Харківської області Юрченко О.М., за реєстровим № 1290 /а.с.8,9/.

Крім того, ОСОБА_1 повідомила ОСОБА_2 , що на його ім`я спадкодавець ОСОБА_4 складала інший заповіт.

10.12.2019 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Чугуївського міського нотаріального округу Харківської області Юрченко О.М. із заявою та 16.12.2019 року отримав відповідь, в якій вказано, що після смерті ОСОБА_4 заведена спадкова справа за № 37/2019. Відповідно до документів, що зберігаються у ній, померла ОСОБА_4 залишила три заповіти, з яких: перший складено на все належне їй майно на користь ОСОБА_2 та посвідчений Василенківською сільською радою Шевченківського району Харківської області 26.08.2008 року за реєстраційним номером № 126; другий - складений посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Шуть О.Г. 05.08.2010 року за реєстровим № 7283, яким ОСОБА_4 заповідала одну земельну ділянку на користь спадкоємця ОСОБА_1 ; третій - складений та посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Шуть О.Г. 31.08.2010 року за реєстровим № 7932, за яким ОСОБА_4 заповіла другу земельну ділянку на користь ОСОБА_1 .. Крім того, нотаріус повідомила, що відповідно до ч. 2 ст. 1254 ЦК України кожен новий заповіт скасовує попередній і не відновлює заповіту, який заповідач склав перед ним. Згідно цієї ж відповіді нотаріуса, позивача повідомили, що ним пропущений строк для прийняття спадщини.

Позивачу також відмовлено у наданні належним чином завіреної копії заповіту, оскільки в матеріалах спадкової справи № 37/2019 відсутній заповіт, який посвідчувався Василенківською сільською радою Шевченківського району Харківської області, де і зберігається оригінал.

Згідно відповіді Василенківської сільської ради Шевченківського району Харківської області від 18.12.2019 року ОСОБА_2 відмовлено у видачі оригіналу заповіту з посиланням на ст. 8 Закону України «Про нотаріат», за якою для отримання дублікату заповіту та витягу про реєстрацію заповіту в спадковому реєстрі виконкому сільської ради потрібно надати оригінал свідоцтва про смерть або інший документ, що підтверджує факт смерті заповідача /а.с. 13/.

19.12.2019 року за отриманням свідоцтва про смерть спадкодавиці ОСОБА_4 позивач звернувся до Шевченківського районного відділу РАЦС Головного територіального управління юстиції у Харківській області, де йому усно повідомили, що видати свідоцтво про смерть немає можливості у зв`язку з відсутністю у нього оригіналу заповіту.

За заповітом від 26.08.2008 року, посвідченого секретарем виконавчого комітету Василенківської сільської ради Шевченківського району Харківської області Бєлоус Л.Г., реєстраційний № 126, ОСОБА_4 все своє майно, де б воно не було, і з чого б воно не складалось, заповідала ОСОБА_2 (а.с. 70 ).

Згідно копії спадкової справи № 37/2019 від 23.05.2019 року, наданої приватним нотаріусом Чугуївського міського нотаріального округу Харківської області Юрченко О.М., після смерті спадкодавця ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , у передбачений ст. 1270 ЦК України термін 23.05.2019 року із заявою про прийняття спадщини звернулася ОСОБА_1 , донька спадкодавця, на підставі якої заведено спадкову справу № 37/2019 /а.с. 58/.

Спадкове майно, а саме, 2 земельні ділянки площею 4,8953 га, кадастровий номер: :02:001:0589 та площею 4,9398 га, кадастровий номер: :02:001:0446, перебувають в оренді в МПП "Агротехсервіс" на підставі договорів оренди, укладених ОСОБА_4 з МПП "Агротехсервіс" 25.11.2014 року та 25.02.2016 року строком на 10 років, та зареєстрованих у встановленому законом порядку 25.12.2014 року та 02.09.2016 року згідно витягам із Державного земельного кадастру (а.с. 72-78).

Згідно інформаційним довідкам зі Спадкового реєстру спадкових справ, заповітів, спадкових договорів після смерті спадкодавця ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 наявні 3 чинні заповіти, з яких 2 посвідчені 05.08.2010 року та 31.08.2010 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Шуть О.Г., і 1 заповіт посвідчений 26.08.2008 року Василенківською сільською радою Шевченківського району Харківської області. 2 свідоцтва про право на спадщину за заповітом видані 03.12.2019 року приватним нотаріусом Чугуївського міського нотаріального округу Харківської області Юрченко О.М. (а.с. 55-57).

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 06 вересня 2017 року в справі № 6-496цс17.

Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус, який отримав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.

Згідно з пунктами 7, 209, 188, 214 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03 березня 2004 року № 20/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 283/8882 (чинних на час виникнення спірних правовідносин), довідки про заповіти (про наявність заповіту, його зміст та ін.) видаються особам, щодо яких було складено заповіт, а також органам, переліченим в абзаці третьому пункту 7, та спадкоємцям за законом тільки після смерті заповідача за умови подання свідоцтва про його смерть. При підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом шляхом витребування відповідних доказів перевіряє: факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, наявність та чинність спадкового договору, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво; перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині. Нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це в пресі.

Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.

Встановлено, що шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_6 сплив 20 листопада 2019 року, а із відповідною заявою про прийняття спадщини ОСОБА_2 звернувся 10 грудня 2019 року, тобто пропущений строк складає 20 днів.

Обґрунтовуючи поважність причин пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини, ОСОБА_2 послався на те, що за життя ОСОБА_4 склала на його користь заповіт, однак про його існування він дізнався лише 06.12.2019 року, оскільки не був рідною людиною померлій, а мав з нею договірні відносини, пов`язані з орендою належної останній земельної ділянки.

Отже, враховуючи, що наведена позивачем причина пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважною для надання судом додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки необізнаність позивача про наявність заповіту призвела до неможливості подати ним заяву про прийняття спадщини у строк, передбачений статтею 1270 ЦК України, а також, що відповідачем не ставилось питання про недійсність заповіту від 26.08.2008 року, суд вважає, що є правові підстави для задоволення позову.

Викладене узгоджується з правовою позицією, викладеною Верховним Судом України у постанові від 25.03.2020 року в справі № № 61-10481св19..

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 89, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст. 1216, 1218, 1233, 1235, 1268 - 1270, 1272 Цивільного кодексу України ,-

у х в а л и в :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Копію рішення направити Василенківській сільській раді Шевченківського району Харківської області.

Рішення може бути оскаржене в Харківський апеляційний суд через Шевченківський районний суд Харківської області шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги, а особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), вищевизначений строк продовжується на строк дії такого карантину.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, після проголошення повного рішення з урахуванням дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), вищевизначений строк продовжується на строк дії такого карантину, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду, з урахуванням дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), вище визначений строк продовжується на строк дії такого карантину.

Суддя Н.І.Островська