У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2020 року Суддя Київського районного суду м. Харкова Колесник С.А., розглянувши матеріали за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, -

ВСТАНОВИВ:

01.07.2020 року ОСОБА_2 звернулася із заявою до суду, просить видати наказ про стягнення з ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/4 частки усіх видів доходів (заробітку) боржника, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, до досягнення дитиною повноліття.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про відмову у видачі судового наказу з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину, якщо ця вимога не пов`язана із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства) та необхідністю залучення інших заінтересованих осіб.

Відповідно до ч. 5 ст. 183 СК України той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.

Згідно з довідками з реєстру територіальної громади м. Харкова від 02.07.2020, ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , а ОСОБА_2 разом з дітьми: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 .

Заявниця вказує, що син ОСОБА_4 проживає з нею та знаходиться на її утриманні. Однак, заявницею не надано будь-яких доказів, які б підтверджували фатк проживання дитини разом з заявницею.

Згідно з п.8 ч.1 ст.165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо із поданої заяви не вбачається виникнення або порушення права грошової вимоги, за якою заявником подано заяву про видачу судового наказу.

Як вбачається з матеріалів заяви, стягувачем не підтверджено її права на звернення до суду з заявою про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, оскільки вона не надала жодних доказів проживання дитини разом з нею, тому необхідно відмовити у видачі судового наказу.

При цьому, суть наказаного провадження полягає в тому, що вимоги заявника мають бути безспірними, обґрунтованими, та відповідати положенням цивільного процесуального законодавства в частині вимог до заяви про видачу судового наказу.

Також суд роз`яснює, що згідно з ч. 1ст. 166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1,2,8,9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Також заявник має право звернутися до суду з позовом про стягнення аліментів на утримання неповнолітнього дитини в спрощеному позовному провадженні.

Керуючись ст. 165 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання неповнолітньої дитини.

Роз"яснити заявниці, що відмова у видані судового наказу не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків, а також для звернення до суду в порядку позовного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена у встановленому порядку до Харківської апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя Колесник С.А.