overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 липня 2020 року Фастівський міськрайонний суд Київської області

в складі

головуючого судді: Осаулової Н.А.,

за участю секретаря: Слюсар Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Фастів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

У травні 2020 року позивач звернулася до суду з даним позовом.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 02 червня 2020 року у справі відкрито спрощене позовне провадження та призначено справу до судового засідання.

18 червня 2020 року через канцелярію суду позивачем було подано заяву про залишення позовної заяви без розгляду.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, повідомлялися судом вчасно та належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомили.

Суд, вивчивши матеріали цивільної справи пришов до наступного висновку.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі подачі позивачем до початку розгляду справи по суті заяви про залишення позову без розгляду, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду.

Розглянувши подану позивачем заяву про залишення позову без розгляду, суд приходить до висновку, що вказана заява є обґрунтованою та такою, що підлягає до задоволення.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутись до суду повторно.

Керуючись ст. ст. 257, 259, 260, 354, 355 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву позивача ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом 15-днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя Н. А. Осаулова
Справа № 127/1734/20
Провадження №22-ц/801/1281/2020
Головуючий у суді 1-ї інстанції Вохмінова О. С.
Доповідач:Матківська М. В.
УХВАЛА

02 липня 2020 рокуСправа № 127/1734/20м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

Судді-доповідача: Матківської М. В.

Суддів: Марчук В. С., Сопруна В. В.

розглянувши питання про призначення до розгляду в апеляційній інстанції цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про стягнення коштів,

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 26 травня 2020 року,

встановив:

Підготовчі дії по справі проведено повністю.

Справа підлягає до апеляційного розгляду.

За змістом ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи те, що позивачем подано апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції у справі з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, апеляційний суд вважає, що справу слід призначити до розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Керуючись ст. 7, 365, 366, 369 ЦПК України,

ухвалив:
Підготовчі дії вважати закінченими.

Призначити справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідачМ. В. Матківська
СуддіВ. С. Марчук
В. В. Сопрун
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

Справа № 22-ц-вп/824/496/2020

03 липня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Г. М. Кирилюк, вирішуючи питання щодо визначення підсудності цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів,

встановив:

01 липня 2020 року до Київського апеляційного суду надійшло клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Власова Євгена Анатолійовича про визначення територіальної підсудності справи за позовомОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів.

Частиною 1 ст. 12 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» визначено, що у зв`язку з неможливістю здійснювати правосуддя судами Автономної Республіки Крим та міста Севастополя на тимчасово окупованих територіях, змінити територіальну підсудність судових справ, підсудних розташованим на території Автономної Республіки Крим та міста Севастополя судам, та забезпечити розгляд цивільних справ, підсудних місцевим загальним судам, розташованим на території Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, - місцевими загальними судами міста Києва, що визначаються Апеляційним судом міста Києва.

Указом Президента України № 452/2017 від 29 грудня 2017 року ліквідовано Апеляційний суд міста Києва та утворено Київський апеляційний суд в апеляційному окрузі, що включає Київську область і місто Київ, з місцезнаходженням у місті Києві.

За змістом повідомлення, розміщеного в газеті «Голос України», днем початку роботи Київського апеляційного суду визначено 03 жовтня 2018 року.

У зв`язку з цим, питання про визначення підсудності підлягає вирішенню Київським апеляційним судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачене законом.

Із поданої позовної заяви вбачається, що відповідач ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Враховуючи вищевикладене, суддя Київського апеляційного суду визначає Деснянський районний суд міста Києва для забезпечення розгляду вказаної позовної заяви.

Керуючись ст. 12 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України»

ухвалив:

Підсудність цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів визначити Деснянському районному суду міста Києва.

Суддя: Г. М. Кирилюк
Справа № 545/663/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(вступна та резолютивна частина)

"02" липня 2020 р. Полтавський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого - судді Стрюк Л.І.

при секретарі Артеменко А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Полтаві у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини, встановлених рішенням суду,

В С Т А Н О В И В :

Зважаючи на складність у викладенні повного рішення суду, пов`язаного з потребою у обґрунтуванні доводів сторін, на що може бути витрачений значний час, суд вважає за необхідне проголосити його вступну та резолютивну частини.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 258-260 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити повністю.

Змінити розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - з 1/4 частини від усіх видів заробітку, але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму, на аліменти у розмірі 1/6 частини від усіх видів заробітку, але не менше, ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи від дня набрання чинності рішенням суду і до досягнення дитиною повноліття.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Полтавського апеляційного суду або через Полтавський районний суд Полтавської області протягом 30 днів з дня проголошення.

Суддя: Л. І. Стрюк
Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/2214/19
Провадження 2/382/286/20
У Х В А Л А

02 липня 2020 року Яготинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Литвин Л.І.

при секретарі Чемерис С.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Яготин справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: служба у справах дітей та сім`ї Яготинської РДА про позбавлення батьківських прав,

Встановив:

У провадженні Яготинського районного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: служба у справах дітей та сім`ї Яготинської РДА про позбавлення батьківських прав.

До суду надійшло клопотання представника позивачки про проведення судового засідання у режимі відеоконференції із Кіровським районним судом Кіровоградської області, а також вона просила розглянути клопотання у її відсутності.

Відповідач та представник третьої особи в судове засідання не з"явилися, про день та час судового засідання повідомлені належним чином. В заяві до суду представник третьої особи просила розглянути справу у її відсутності.

У відповідності до ч. 1 та ч. 5 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. Суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом.

З метою забезпечення оперативності судового розгляду, суд вважає за доцільне призначити проведення судового засідання у режимі відеоконференції.

Керуючись ч.1, ч. 5 ст. 212 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Судове засідання, яке призначено на 14 годин 10 серпня 2020 року здійснювати у режимі відеоконференції між Яготинським районним судом Київської області та Кіровським районним судом Кіровоградської області.

Доручити Кіровському районному суду Кіровоградської області забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції за участю позивачки ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 8 ст. 213 ЦПК України копію ухвали про участь особи в судовому засіданні в режимі відеоконференції направити до Кіровського районного суду Кіровоградської області.

Про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції повідомити позивачку, представника позивачки та зобов`язати їх з`явитися в судове засідання до Кіровського районного суду Кіровоградської області, (м. Кропивницький, вул. Габдрахманова, буд.7) на 14 годин 10 серпня 2020 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Литвин Л.І.
22.06.2020 Єдиний унікальний номер 205/4275/20
Єдиний унікальний номер судової справи:205/4275/2020
Номер провадження: 2/205/1875/2020
УХВАЛА

про роз`єднання позовних вимог

22 червня 2020 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Мовчан Д.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Орган опіки та піклування Новокодацької районної у місті Дніпрі рада, про позбавлення батьківський прав та збільшення розміру аліментів,-

ВСТАНОВИВ:

16 червня 2020 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Орган опіки та піклування Новокодацької районної у місті Дніпрі рада, про позбавлення батьківський прав та збільшення розміру аліментів.

Фактично матеріали вказаного провадження були передані судді із канцелярії суду 17 червня 2020 року.

Суддя дослідивши письмові матеріали, вважає, за необхідне роз`єднати позовні вимоги.

Позивач об`єднав у одне провадження вимоги про позбавлення батьківських прав та збільшення розміру аліментів.

Відповідно до ч.4 ст.188 ЦПК України не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належать розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч.6 ст.188 ЦПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи вправі до початку розгляду справи по суті роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання цивільного судочинства.

З огляду на те, що позовна вимога про позбавлення батьківських прав має розглядатись судом в порядку загального позовного провадження, а позовна вимога про збільшення розміру аліментів на дитину може бути вирішена судом в порядку спрощеного позовного провадження, тому є доцільним роз`єднати позовні вимоги поєднані в одне провадження, оскільки їх спільний розгляд ускладнює вирішення справи.

На підставі викладеного, керуючись ч.6 ст.188, ст.ст.260, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

1.Роз`єднати з цивільної справи № 205/4275/2020 позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Орган опіки та піклування Новокодацької районної у місті Дніпрі рада, про позбавлення батьківський прав та збільшення розміру аліментів.

2.Виділити в самостійне провадження позовну вимогу ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про збільшення розміру аліментів та передати до канцелярії Ленінського районного суд м. Дніпропетровська для реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Д.В. Мовчан

.
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/7379/2020
У Х В А Л А

01 липня 2020 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Слюсар Т.А.,

суддів: Волошиної В.М., Мостової Г.І.,

вивчивши матеріали справи за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 10 лютого 2020 року у складі судді Арапіної Н.Є.,

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В :

Відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою вирішено судом у відповідності до ст. 359 ЦПК України.

Підготовка справи до розгляду проведена в повному обсязі, визначеному ст. 365 ЦПК України, апеляційний розгляд забезпечено, підстави до проведення додаткових підготовчих дій відсутні.

Заслухавши доповідь судді Слюсар Т.А., визнавши підготовку справи до судового розгляду завершеною, керуючись ст. 366 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Призначити справу до розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду (вул. Солом`янська, 2-А)

на 10 год. 00 хв. 02 вересня 2020 року

Про дату, час та місце розгляду справи повідомити учасників справи.

Суддя-доповідач:

Судді:
Справа № 676/3280/20
Номер провадження 2-н/676/318/20
СУДОВИЙ НАКАЗ
01 липня 2020 року м. Кам`янець-Подільський
Суддя Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Бондар О.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з Державного підприємства «Нігинський кар`єр» нарахованої, але не виплаченої суми заробітної плати, відповідно до ст. 161-164, 167-169 ЦПК України, ст..24 Закону України «Про оплату праці»,-
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя Кам`янець-Подільського
міськрайонного суду Хмельницької області Бондар О.О.
Під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті ( п. 7 ч. 1 ст. 168 ЦПК України).
Згідно ч. 1 ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України боржник має право протягом 15 днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до нього документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.
Згідно ст.172 ЦПК України у разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання, судовий наказ набирає законної сили.
Судовий наказ набрав чинності ____________________ 20____ р.
Строк пред`явлення судового наказу до виконання в частині стягнення заборгованості по заробітній платі до _____________________ 20____ р.
Строк пред`явлення судового наказу до виконання в частині стягнення судового збору до _____________________ 20____ р.
Дата видачі судового наказу стягувачу ______________________ 20_____ р.
Суддя Кам`янець-Подільського
міськрайонного суду Бондар О.О
Провадження № 2-н/752/625/20
У Х В А Л А

01 липня 2020 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Хоменко В.С., розглянувши матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Ліко-Житлосервіс» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з урахуванням 3-х відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості, -

Встановив:

Представник заявника звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва із вказаною заявою, в якій просив видати судовий наказ про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 за оплату житлово-комунальних послуг з урахуванням 3-х відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості.

Відповідно до ст. 160 ЦПК України, судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5-7 статті 165 ЦПК України, у разі якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви, крім випадків подання заяви про видачу судового наказу в електронній формі до боржника, який має офіційну електронну адресу, звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - боржника. Інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника має бути надана протягом п`яти днів з моменту отримання відповідним органом реєстрації місця проживання (перебування) особи відповідного звернення суду. Суддя з метою визначення підсудності може користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

З відповіді відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Святошинської РДА від 30.06.2020 року, вбачається, що боржник ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу якщо заяву подано з порушенням правил підсудності.

Таким чином, у прийнятті заяви ТОВ «Ліко-Житлосервіс» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 за оплату житлово-комунальних послуг з урахуванням 3-х відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості, повинно бути відмовлено.

Відповідно до ч. 1 ст. 166 ЦПК України, відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених п. 9 ч. 1 ст. 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Керуючись ст. 165, ч. 1 ст. 166, 354 ЦПК України, -

Постановив:

Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю «Ліко-Житлосервіс» у видачі судового наказу про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з урахуванням 3-х відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості.

Ухвалу може бути оскаржено протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Суддя В.С. Хоменко
Справа № 462/7346/19
УХВАЛА

01 липня 2020 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Постигач О.Б., розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про виправлення описки в рішенні суду,

в с т а н о в и в:

Рішенням Залізничного районного суду м. Львова від 25 травня 2020 року у справі №462/7346/19 позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Чорній Світлана Богданівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволено. Визначено ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Львові.

Представник позивача ОСОБА_2 30.06.2020 року звернулася до суду із заявою про виправлення описки в мотивувальній частині рішення, вказавши адресу частини спадкового майна, належного на день смерті спадкодавиці: АДРЕСА_2 , замість АДРЕСА_3 .

Сторони в судове засідання не викликалися, що відповідає вимогам ч.2 ст.269 ЦПК України.

З рішення суду від 25 травня 2020 року вбачається, що в першому абзаці описової частини рішення суду вказано: «Після її смерті відкрилась спадщина на належну їй частку у квартирі по АДРЕСА_3 », замість «Після її смерті відкрилась спадщина на належну їй частку у квартирі по АДРЕСА_2 .»

Відповідно до ч.1, 2 ст.269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішуються без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заяву необхідно задовольнити та виправити допущену в рішенні суду описку.

Керуючись ст. 269 ЦПК України,

у х в а л и в:

Внести виправлення в рішення Залізничного районного суду м. Львова від 27 травня 2020 року за №462/7346/19, вказавши в першому абзаці описової частини рішення суду: «Після її смерті відкрилась спадщина на належну їй частку у квартирі по АДРЕСА_2 .»

На ухвалу суду може бути подана апеляція до Львівського апеляційного суду через Залізничний районний суд м. Львова протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Постигач О.Б.