03.07.2020 Справа № 756/6027/20
Унікальний № 756/6027/20
Провадження № 2-з/756/169/20
У Х В А Л А

03 липня 2020 року суддя Оболонського районного суду міста Києва Яценко Н.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, встановлення факту проживання однією сім`єю та поділ спільного майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач 25.05.2020 р. звернувся до суду із вищевказаним позовом до відповідача про розірвання шлюбу, встановлення факту проживання однією сім`єю та поділ спільного майна подружжя.

30.06.2020 року позивачем подано заяву про уточнення позовних вимог без надання доказів направлення іншій стороні. В своїй уточненій позовній заяві окрім вимоги про розірвання шлюбу, встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, також просить суд визнати майно його особистою власністю. Зазначає, що після звернення до суду з позовом про поділ майна подружжя ним отримані відомості, які підтверджують про придбання спірного майна за його особисті кошти.

Також 30.06.2020 року до суду подана і заява позивачем про забезпечення позову. В своїй заяві позивач просить суд накласти арешт на квартири АДРЕСА_6 ; на квартиру АДРЕСА_7 ; на земельну ділянку площею 0.0517 га, кадастровий номер :01:083:0213, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , заборонити органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, державним реєстраторам органів місцевого самоврядування, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії, у тому числі державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень щодо квартири квартири АДРЕСА_5 ; на квартиру АДРЕСА_7 ; на земельну ділянку площею 0.0517 га, кадастровий номер :01:083:0213, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 .

Дослідивши матеріали справи суд доходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Як визначено у ч. 2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 3 ст.150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Вирішуючи питання щодо доцільності забезпечення позову у спосіб, про який просить позивач, суд також враховує правову позицію Верховного Суду України.

Пленум Верховного Суду України у постанові № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При встановленні зазначеної відповідності слід ураховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати іншим особам здійснювати покладені на них згідно із законодавством повноваження.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. (Постанова Верховного Суду від 03.04.2019 р. №211/129/18-ц).

Як убачається з матеріалів справи одночасно із позовом ОСОБА_1 звертався до суду із заявою про забезпечення позову, в якій просив суд накласти арешт на квартиру загальною площею 78,3 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_6 , квартиру загальною площею 49 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_7 та земельну ділянка площею 0.0517 га, кадастровий номер :01:083:0213, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 . Окрім того, заявник просив заборонити органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, державним реєстраторам органів місцевого самоврядування, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії, у тому числі державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень щодо квартири загальною площею 78,3 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_6 , квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_7 та земельної ділянки площею 0.0517 га, кадастровий номер :01:083:0213, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , до набрання рішенням законної сили.

Ухвалою від 03.06.2020 заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_6 ), про розірвання шлюбу, встановлення факту проживання однією сім`єю та поділ спільного майна подружжя - задоволено частково. Накладено арешт на наступне майно: на Ѕ частину квартири АДРЕСА_5 ; на Ѕ чистину квартири АДРЕСА_7 за адресою: АДРЕСА_3 ; на Ѕ чистину земельної ділянки площею 0.0517 га, кадастровий номер :01:083:0213, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 .

В задоволенні решти вимог відмовлено.

Подаючи заяву про забезпечення позову та заяву про уточнення позовних вимог позивач не зазначає доказів та відповідно і не надає їх суду на підтвердження того, що майно яке є предметом спору є його особистою власністю, оскільки звертаючись до суду в травні 2020 р. на думку позивача, вищевказане майно він вважав спільною сумісною власністю подружжя.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведене до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

Позивач не обґрунтував, у чому полягають об`єктивні ризики невиконання чи утруднення виконання майбутнього можливого рішення суду, а тому суд доходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 149-153 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, встановлення факту проживання однією сім`єю та поділ спільного майна подружжя - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 03 липня 2020 року.

Суддя Н.О. Яценко