КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження №22-ві/824/62/2020
У Х В А Л А

07 липня 2020року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати в цивільних справах Сержанюка А.С., розглянувши матеріали цивільної справи у місті Києві за заявою ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі Мараєвої Н.Є., Заришняк Г.М., Рубан С.М. у справі за апеляційною скаргою представника Публічного акціонерного товариства «Дельта-Банк» на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 11 лютого 2020 року в справі за заявою ОСОБА_1 про визнання виконавчого листа ( дублікату ) №2-1231/10, виданого Печерським районним судом міста Києва від 10 серпня 2016 року у справі № 757/26245/16-ц, таким, що не підлягає виконанню,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває справа за апеляційною скаргою представника Публічного акціонерного товариства «Дельта-Банк» на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 11 лютого 2020 року в справі за заявою ОСОБА_1 про визнання виконавчого листа ( дублікату ) №2-1231/10, виданого Печерським районним судом міста Києва від 10 серпня 2016 року, у справі № 757/26245/16-ц таким, що не підлягає виконанню ( а.с. 152 ).

01 липня 2020 року до Київського апеляційного суду від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі Мараєвої Н.Є., Заришняк Г.М., Рубан С.М..

В обґрунтування поданої заяви ним зазначено, що безпідставне та необґрунтоване поновлення апелянту строків на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції призвело до порушення принципу правової визначеності та права на спарведливий суд.

Посилається і на те, що в провадженні Київського апеляційного суду перебувала справа №757/26245/16-ц за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 10 серпня 2016 року за заявою ПАТ «Дельта Банк», боржник ОСОБА_1 про заміну сторони у виконавчому провадженні, видачу дубліката виконавчого документа та поновлення строків для пред`явлення виконавчого документа, під час якої було заявлено відвід призначеній колегії.

До складу колегії, яка розглядала зазначену апеляційну скаргу, входила і суддя Рубан С.М., що входить і до складу колегії поданій справі.

Тобто Рубан С.М. повторно буде розглядати спір та висловлювати свою позицію відносно тих самих правовідносин, щодо виконання дублікату виконавчого листа ( дублікату ) №2-1231/10, виданого Печерським районним судом міста Києва від 10 серпня 2016 року по справі № 757/26245/16-ц про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Дельта Банк» заборгованості за кредитними договором № 19/002/07-Z від 19 вересня 2007 року ( а.с. 177-182 ).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 03 липня 2020 року відвід колегії суддів у складі Мараєвої Н.Є., Заришняк Г.М., Рубан С.М. визнано необґрунтованим та передано справу для автоматизованого розподілу з метою визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, для розгляду заявленого відводу ( а.с. 189-191 ).

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 липня 2020 року питання про відвід колегії суддів у складі Мараєвої Н.Є, Заришняк Г.М., Рубан С.М. у даній справі визначена до розгляду головуючому судді Сержанюку А.С., який вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав для відводу ( самовідводу ) судді і розширеному тлумаченню ця норма Закону не підлягає.

Так, згідно вимог ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу ( самовідводу ), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем ( чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб ) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу ( самовідводу ) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Окрім цього, наявність безсторонності відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. Об`єктивний критерій безсторонності означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Правосуддя повинно не тільки чинитись, повинно бути також видно, що воно чиниться. Важливим питанням є довіра, яку суду повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві. (Рішення ЄСПЛ від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України»)

Кожний суддя, стосовно якого існують будь-які сумніви щодо недостатньої неупередженості, повинен відмовитись від розгляду справи. (Рішення ЄСПЛ у справі «Мікалефф проти Мальти»).

Таким чином, незгода сторони з ухваленим рішенням за участю колегії суддів у складі Мараєвої Н.Є, Заришняк Г.М., Рубан С.М., в справі відповідно до положень ч. 4 ст. 36 ЦПК України не може бути підставою для відводу.

Будь-яких інших доказів на підтвердження упередженості або необ`єктивності зазначених суддів заявником не надано та не зазначено.

Доводи заявника не свідчать про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності колегії суддів у складі Мараєвої Н.Є., Заришняк Г.М., Рубан С.М.

За таких обставин, на переконання апеляційного суду, подану заяву, в силу викладеного, слід залишити без задоволення за її необґрунтованістю.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 36, 40, 260, 261, 263 ЦПК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі Мараєвої Н.Є., Заришняк Г.М., Рубан С.М. у справі за апеляційною скаргою представника Публічного акціонерного товариства «Дельта-Банк» на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 11 лютого 2020 року в справі за заявою ОСОБА_1 про визнання виконавчого листа ( дублікату ) №2-1231/10, виданого Печерським районним судом міста Києва від 10 серпня 2016 року, у справі № 757/26245/16-ц таким, що не підлягає виконанню залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду А.С. Сержанюк