КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

Справа № 761/39354/18 Головуючий у судді 1-ї інстанції - Фролова І.В.

Апеляційне провадження № 22-з/824/484/2020 Доповідач - Гаращенко Д.Р.

30 червня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд. Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ у складі:

Головуючого судді Гаращенка Д.Р.

суддів Невідомої Т.О., Пікуль А.А.

розглянувши клопотання ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 26 серпня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення інфляційних витрат і трьох відсотків річних за прострочення виконання зобов`язання,

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні Київського апеляційного суду перебувала на розгляді справа за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 19 березня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення інфляційних витрат і трьох відсотків річних за прострочення виконання зобов`язання.

Постановою Київського апеляційного суду від 26 серпня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково.

15 листопада 2019 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про виправлення описок в постанові Київського апеляційного суду від 26 серпня 2019 року та просив надати розрахунки проведені судом та відповідачем у справі, а також роз`яснити помилки у розрахунку ОСОБА_1 .

Ухвалою Київського апеляційного суду від 16 грудня 2019 року заяву ОСОБА_1 від 15 листопада 2019 року про виправлення описок задоволено частково, виправлено у листі-довідці належний рік, та зазначено вірну адресу місця проживання та номер облікової картки сторін.

Що стосується інших посилань заявника то колегія суддів роз`яснила, що викладені у постанові обставини не є описками та арифметичним помилками, а тому вони виправленню не підлягають.

17 березня 2020 року ОСОБА_1 повторно звернувся до Київського апеляційного суду з заявою про виправлення арифметично цифрових неточностей в Постанові Київського апеляційного суду від 26 серпня 2019 року.

В заяві зазначив, що в Постанові є арифметично цифрові неточності, що мають суттєве значення для заявника, бо збільшують суму відшкодування з боку відповідача на його користь.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 травня 2020 року заяву ОСОБА_1 про виправлення арифметично цифрових неточностей, залишено без задоволення.

05 червня 2020 року ОСОБА_1 втретє подав клопотання про виправлення помилок (описок) в постанові Київського апеляційного суду від 26 серпня 2019 року.

В обґрунтування клопотання навів аналогічні доводи, що викладені в заявах ОСОБА_1 від 15 листопада 2019 року та 17 березня 2020 року.

Дослідивши матеріали справи, доводи клопотання ОСОБА_1 , колегія суддів приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 неодноразово звертався до суду із заявою про виправлення описок та арифметичних помилок.

Колегія суддів розглядаючи заяви ОСОБА_1 неодноразово роз`яснювала заявнику, що те, на що він посилається не є описками та арифметичним помилками, а тому вони виправленню не підлягають.

З аналізу наявних матеріалів справи вбачається, що заявником неодноразово заявлялись клопотання спрямовані на вирішення питання, яким судом було неодноразово надано оцінку та відмовлено в їх задоволенні.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.44 ЦПК України залежного від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана) подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Неодноразове подання клопотання про виправлення описок та арифметичних помилок свідчать про зловживання викладеними в п. 1 ч. 2 ст. 44 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку про необхідність залишення клопотання про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 26 серпня 2019 року без розгляду.

Керуючись ст.ст. 44, 269, 368 ЦПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Клопотання ОСОБА_1 про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 26 серпня 2019 рокузалишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття, касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий Д.Р. Гаращенко

Судді Т.О. Невідома

А.А. Пікуль