КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

справа № 753/23541/18

провадження № 22-ц/824/9803/2020

03 липня 2020 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Г.М. Кирилюк, вирішуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження та відкриття апеляційного провадження у справі за позовом Дочірнього підприємства «Дарниця - 1» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва від 18 червня 2019 року та ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 22 листопада 2019 року про відмову у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення (суддя Мицик Ю.С.),

встановив:

Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 18 червня 2019 року позов Дочірнього підприємства «Дарниця - 1» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 22 листопада 2019 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 червня 2019 року залишено без задоволення.

18.06.2020 ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 червня 2019 року та ухвалити нове рішення, яким у позові відмовити повністю.

В доданому до апеляційної скарги клопотанні просить поновити пропущений строк на подання апеляційної скарги на заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 червня 2019 року та ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 22 листопада 2019 року.

Посилається на ті підстави, що повний текст ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 22 листопада 2019 року йому було вручено тільки 19.05.2020 рекомендованим листом №506. Крім цього, до цього часу не розглянута його заява про визнання виконавчого листа по справі таким, що не підлягає виконанню.

Вказане клопотання задоволенню не підлягає з таких підстав.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Реалізація права особи на судовий захист здійснюється, зокрема, шляхом оскарження судових рішень у судах апеляційної інстанції, оскільки перегляд таких рішень в апеляційному порядку гарантує відновлення порушених прав і охоронюваних законом інтересів особи. За правовою позицією Конституційного Суду України правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003).

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Європейський суд з прав людини зауважив, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

Вирішуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення суду, суд апеляційної інстанції перевірив зазначені ОСОБА_1 причини пропуску процесуального строку та дійшов висновку, що останні не можна визнати поважними з огляду на таке.

Відповідно до ч. 4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку , встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Встановлено, що заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 18 червня 2019 року з ОСОБА_1 на користь ДП "Дарниця-1" стягнуто заборгованість за оплату житлово-комунальних послуг у розмірі 4 191,30 грн, а також витрати по сплаті судового збору.

15.09.2019 ОСОБА_1 подав заяву про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 червня 2019 року.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 22 листопада 2019 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду залишено без задоволення (а.с.95-97).

22.11.2019 ОСОБА_1 отримав копію вступної та резолютивної частини ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 22 листопада 2019 року, яка містила роз`яснення щодо порядку та строку оскарження заочного рішення (а.с.94).

Повний текст вказаної ухвали суду оприлюднений в Єдиному державному реєстрі судових рішень 06.12.2019 та містився в матеріалах цивільної справи з часу його виготовлення.

З огляду на викладене, та обставина, що ОСОБА_1 отримав поштою копію ухвали суду про відмову в перегляді заочного рішення лише 19.05.2020, не позбавляло його можливості оскаржити заочне рішення суду в порядку та строки, встановлені ЦПК України.

Не є поважною причиною для поновлення строку на апеляційне оскарження й та підстава, що судом першої інстанції не розглянута заява ОСОБА_1 про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з наданням десятиденного строку для звернення до суду апеляційної інстанції з заявою, в якій зазначити інші підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Керуючись ч.3 ст. 357 ЦПК України

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва від 18 червня 2019 року та ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 22 листопада 2019 року залишити без руху.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що потягом десяти днів з дня вручення ухвали суду він має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою, яка б містила інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд може відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Г.М. Кирилюк