Справа № 629/3004/20
Номер провадження 2/629/951/20
У х в а л а

"07" липня 2020 р. суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Попов О.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати об`єктом права спільної сумісної власності двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , житловою площею 29,5 кв.м., загальною площею 53,2 кв.м. за ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . В порядку поділу майна подружжя, визнати за нею - ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , житловою площею 29,5 кв.м., загальною площею 53,2 кв.м.

Перевіривши дотримання позивачем вимог, викладених у ст. 177 ЦПК України, суддя вважає, що подана заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем зазначена ціна позову 13921 грн., яка складається з вартості квартири станом на 2003 рік. До позовної заяви позивачем додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 850 грн.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд зазначає, що розмір судового збору визначається відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п. 1.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше 840,80 грн. та не більше 10510 грн.

Відповідно до ч. 2,9 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні"). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Позивачем в порушення вимог ст. 175 ЦПК України зазначено необґрунтовану ціну позову, оскільки відсутні дані щодо грошової оцінки квартири, про поділ якої просить позивач, станом на день подачі позову, що унеможливлює визначення судом розміру судового збору.

Виходячи з викладеного, позивачу необхідно зазначити документально підтверджену ціну позову (дійсну вартість квартири), а також у разі необхідності доплатити судовий збір, який складає 1 відсоток ціни позову, але не більше 10510 грн., за наступними реквізитами: отримувач коштів: Лозівське УК/ОТГ Лозова/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 38053090, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), номер рахунку: UA0020573, код класифікації доходів бюджету: 22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету: судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050).

Згідно ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху.

Надати позивачу для усунення недоліків заяви, вказаних в мотивувальній частині ухвали, строк 5 (п`ять) днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення заяви без руху, заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо визначення розміру судових витрат у встановлений законом строк і порядок, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 ЦПК України, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя О.Г. Попов