02.07.2020 Справа № 363/2884/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2020 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі: головуючого - судді Баличевої М.Б., за участі секретаря Дехтяренко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Вишгородський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини та оспорювання батьківства,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Вишгородський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини та оспорювання батьківства, в якому просив виключити відомості про батьківство громадянина України ОСОБА_1 з актового запису № 43 від 05.04.2002 року зареєстрованого Вишгородським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області про народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; виключити відомості про батьківство громадянина України ОСОБА_1 з актового запису № 38 від 01.03.2006 року зареєстрованого Вишгородським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області про народження дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; зобов`язати Вишгородський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області внести зміни до актового запису про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 № 43 від 05.04.2002 року народження, виданого Вишгородським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, виключивши відомості про батька; зобов`язати Вишгородський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області внести зміни до актового запису про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 № 38 від 01.03.2006 року виданого Вишгородським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, виключивши відомості про батька.

В обґрунтування позову вказав, що 09.11.1996 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено шлюб. В цьому шлюбі народилось двоє дітей - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Стосунки між сторонами не склалися та 15.04.2001 року без пояснення причин відповідач пішла з дому, де проживала з ОСОБА_1 09.05.2001 року ОСОБА_2 зателефонувала позивачку та повідомила, що вагітна. Однак, додому ОСОБА_2 не повернулась і вже перед народженням першої дитини, за заявою відповідача шлюб між сторонами було розірвано. Через напружені відносини сторони не підтримували стосунки до початку 2005 року, за ініціативою ОСОБА_2 позивачу було заборонено спілкування з дитиною. З січня 2005 року відповідач стала телефонувати ОСОБА_1. , запропонувала вільне спілкування з ОСОБА_3 , чим відновила спілкування. Разом сторони не проживали, спільного господарства не вели до моменту, коли ОСОБА_2 повідомила, що знову вагітна. На той час позивач вважав, що він є батьком дітей, тому органами реєстрації актів цивільного стану були зроблені відповідні записи про його батьківство в свідоцтвах про народження дітей. У 2005 році ОСОБА_2 звернулась до Вишгородського районного суду Київської області із позовом вважати шлюб ОСОБА_1 та ОСОБА_2 таким, що не переривався. Рішенням Вишгородського районного суду Київської області позов ОСОБА_2 було задоволено. Плинув час і сварки знову почали бути частиною їх подружнього життя. В жовтні 2007 року ОСОБА_2 зібрала дітей, речі і знову пішла з дому. Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 19.06.2008 року шлюб між сторонами було розірвано. Через деякий час позивачу стало відомо від знайомого, що під час спільного проживання та перебування у шлюбних відносинах, а також під час окремого проживання у ОСОБА_2 були інтимні відносини з іншими чоловіками. Після цього, ОСОБА_1 було запропоновано ОСОБА_2 визначити питання його батьківства щодо дітей та запропоновано надати ОСОБА_2 згоду на проведення ДНК експертизи для підтвердження кровного споріднення. Однак, відповіді від ОСОБА_2 позивач так і не отримав. На підставі викладеного, позивач змушений звернутися до суду з вказаним позовом.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 12.09.2018 року відкрито провадження по вказаній цивільній справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 14.03.2019 року призначено у справі судово-медичну експертизу генетичної ідентифікації, проведення якої доручено експертам Київського міського бюро судово-медичної експертиз.

Постановою Київського апеляційного суду від 14.05.2019 року ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 14.03.2019 року залишено без змін.

18 листопада 2019 року з Київського міського бюро судово-медичної експертизи надійшов висновок експерта Київського міського бюро судово-медичної експертизи Юрченко М.В. № 103-123-2019 від 14.11.2019 року за результатами судово-медичну експертизу генетичної ідентифікації.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 26.11.2019 року поновлено провадження по цивільній справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 27.02.2020 року закрито підготовче судове засідання та призначено розгляд вказаної цивільної справи по суті.

Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, через канцелярію суду надали заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити. Раніше надавали відповідь на відзив ОСОБА_2

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги не визнала, просила відмовити у задоволенні позовних вимог. Раніше надавала письмовий відзив на позовну заяву.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Вишгородський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про те, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч.1, ч. 2, ч. 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з 09.11.1996 року перебували у зареєстрованому шлюбу.

В цьому шлюбі у сторін народилось двоє дітей - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в свідоцтві про народження дітей сторони записані їх батьками.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 30.01.2002 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було розірвано. Рішення суду набрало законної сили 04.03.2002 року.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 20.05.2005 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було поновлено, а запис з акту № 65 від 15.03.2002 року про розірвання шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - анульовано. Рішення суду набрало законної сили 20.06.2005 року.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 19.06.2008 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було розірвано. Рішення суду набрало законної сили 28.08.2008 року.

З довідки - розрахунку заборгованості по аліментам від 01.10.2018 року № 17600, яка видана Вишгородським РВДВС ГТУЮ в Київській області вбачається, що на виконанні у вказаній установі перебуває виконавчий лист № 4/25-1561/09 від 16.01.2009 року виданий Вишгородським районним судом Київської області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/6 частини всіх видів доходів, але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 31.03.2008 року і до досягнення дитиною повноліття. Станом на 01.10.2018 року заборгованість ОСОБА_1 зі сплати аліментів становить 86 616, 84 грн.

З довідки - розрахунку заборгованості по аліментам від 01.10.2018 року № 17600, яка видана Вишгородським РВДВС ГТУЮ в Київській області вбачається, що на виконанні у вказаній установі перебуває виконавчий лист № 4/2-1561/09 від 16.01.20096 року виданий Вишгородським районним судом Київської області про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання неповнолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 1/6 частини всіх видів доходів, але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 31.03.2008 року і до досягнення дитиною повноліття. Станом на 01.10.2018 року заборгованість ОСОБА_1 зі сплати аліментів становить 27 769, 84 грн.

Постановою Вишгородського РВДВС ГТУЮ в Київській області від 15.02.2018 року встановлено тимчасове обмеження ОСОБА_1 у праві виїзду за кордон до сплати заборгованості по аліментам.

З висновку експерта Київського міського клінічного бюро судово - медичної експертизи Юрченко М.В. № 103-123-2019 вбачається, що молекулярно - генетичним дослідженням встановлено: вірогідність підтвердження біологічного батьківства ОСОБА_1 відносно ОСОБА_3 та ОСОБА_4 складає величину не менш ніж 99,99%. Таким чином, біологічне батьківство ОСОБА_1 відносно ОСОБА_3 та ОСОБА_4 практично доведено.

Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття.

За положеннями ч. 1 ст. 122 СК України, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя.

Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

В п. 11 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», зокрема роз`яснено, що судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.

Відповідно до ст. 134 СК України, на підставі заяв осіб, зазначених у ст. 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження.

Відповідно до п. п. 2.13.1 п. 2.13 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5, підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є, зокрема, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.

Отже, встановлено, що позивач записаний батьком ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , а також відповідно до висновку експерта Київського міського клінічного бюро судово - медичної експертизи Юрченко М.В. № 103-123-2019 є їх біологічним батьком, згідно результатів аналізу ДНК.

На основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень підтверджених доказами, перевірених в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 122, 129, 134, 135, 136, 138 Сімейного кодексу України, ст.ст. 1-13, 77-83, 89, 95, 223, 259, 263-265, 268, 354-355 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Вишгородський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини та оспорювання батьківства - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення через Вишгородський районний суд Київської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий: М.Б. Баличева