Справа № 308/4399/14-ц
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 липня 2020 року м. Ужгород
Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:
Головуючого - судді Крегул М.М.,
при секретарі судового засідання - Ковач В.Ю.,
представника заявника ОСОБА_1 адвоката Ракущинець А.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 23.02.2015 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки,-
23.02.2015 року Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області ухвалив заочне рішення по справі за Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки.
19.03.2020 р. до суду надійшла заява від ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 23.02.2015 року, яка мотивована тим, що про час і місце розгляду справи він не був належним чином повідомлений та не отримував рішення суду. Вказує, позивач вже використав право дострокового стягнення боргу за кредитним договором подавши позов 04.12.2009 року, рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 24.06.2010 року по справі № 2п-7860/09 позовні вимоги задоволено та стягнуто з відповідачів на користь позивача борг по кредитному договору. Вважає що кредитором на власний розсуд були змінені умови основного зобов`язання щодо строку дії договору, періодичності платежів, порядку сплати процентів за користування кредитом. Також вказує, що на момент подання позовної заяви сплив строк позовної давності.
23.03.2020 року Ухвалою судді прийнято заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі та призначено судове засідання по такій.
Представник заявника ОСОБА_1 -адвокат Ракущинець А.А. у судовому засіданні вимоги зазначені у заяві про перегляд заочного рішення підтримав, просив скасувати заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду від 23.02.2015 року по справі № 308/4399/14-ц.
Інші учасники у судове засідання не з`явилися, хоча повідомлялися своєчасно і належним чином про день і час судового розгляду, однак їх неявка, відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України, не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення суду.
Заслухавши поясненняпредставника заявника ОСОБА_1 - адвоката Ракущинець А.А.,, дослідивши зміст поданої заяви про перегляд заочного рішення та матеріали цивільної справи № 308/4399/14-ц., суд приходить до наступного висновку.
Згідно ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Як убачається з матеріалів справи, 23.02.2015 року Ужгородським міськрайонним судом ухвалено заочне рішення у справі № 308/4399/14-ц за позовом ПАТ «Дельта Банк» до ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки.
Відповідно до ч.1 ст. 232 ЦПК України ( в редакції чинній до 15.12.2017 року), яка діяла на час прийняття рішення, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Водночас, ч. 1 ст. 288 ЦПК України встановлено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Тобто, підставою для скасування заочного рішення і призначення справи до розгляду у загальному порядку є наявність в сукупності двох умов.
За змістом положень ч.1 ст. 232 ЦПК України, яка діяла на час ухвалення рішення, умовою перегляду заочного рішення є не лише встановлення судом при розгляді відповідної заяви обставин того, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин, а одночасно судом має бути встановлено, що докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто ці дві обставини мають існувати одночасно.
Також суд розглядаючи другу умову для скасування заочного рішення виходить з того, що відповідно до ст. 288 ЦПК України, відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення повинен зазначити такі обставини, та такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку ухвалив би принципово інше рішення.
На необхідність з`ясування наявності доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення неодноразово звертав увагу Верховний Суд України в "Узагальненнях судової практики щодо ухвалення та перегляду судами заочних рішень", зазначаючи, що в зв`язку з практикою скасування заочного рішення без з`ясування, чи є у відповідачів докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, в результаті нове ухвалене рішення після скасування заочного рішення є аналогічним.
А тому, Верховний Суд України наголошує, що правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 232 ЦПК України (у редакції до 15.12.2017 року), зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до роз`яснень Верховного Суду України (лист від 01 травня 2007 року «Практика ухвалення та перегляду судами заочних рішень у цивільних справах») другу умову слід розуміти таким чином, що відповідач у своїй заяві про перегляд заочного судового рішення посилається на такі обставини та на такі докази на їх підтвердження, що якби вони були відомі суду при ухваленні заочного рішення, суд прийшов би до іншого висновку. Заочне рішення не може бути скасовано лише на підставі поданої відповідачем заяви та його усних доводів, які не підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами у справі.
Як встановлено з заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23.02.2015 року представником відповідача ОСОБА_2 адвокатом Ракущинець А.А., який є також представником відповідача ОСОБА_1 , 19.05.2014року було подано відзив на позов, однак, останнім не ставилося питання про відмову у задоволенні позовних вимог у зв`язку з наявністю рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24.06.2010 року, та те, що позивачем ТОВ «Український промисловий банк», правонаступником якого є ПАТ «Дельта Банк», використано право дострокового стягнення боргу за кредитним договором.
Як встановлено судом, з копії рішення Ужгородського міськрайонного суду від 24.06.2020р. у справі №2п-7860/09 заборгованість було стягнуто саме за позовом саме ТОВ "Український промисловий банк" солідарно з відідповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_3 .
Що стосується обґрунтування заявника ОСОБА_5 про те, що кредитором на власний розсуд було змінено умови основного зобов`язання щодо строку дії договору, періодичності платежів, порядку сплати процентів за користування кредитом, то такі не знайшли свого підтвердження оскільки , відповідно до п. 4.3.3., п. 4.4.1. кредитного договору № 3/Св-07 від 05.01.2007 року Банк має право змінювати умови кредитування (в.т.ч. процентну ставку та комісії) в порядку передбаченому п. 6.1. цього Договору та змінювати черговість платежів у випадку недостатності грошових коштів для повного повернення заборгованості Позичальника за цим Договором.
А тому, з огляду на вищезазначене та враховуючи, що підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, які були відомі суду при ухваленні заочного рішення в сукупності, суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду за правилами загального позовного провадження немає.
Таким чином, заявником не наведено та не надано суду будь-яких доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи, та могли б призвести до ухвалення протилежного за змістом рішення, про перегляд якого просить представник заявника.
Частиною 3 статті 287 ЦПК України визначено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.
З урахуванням викладеного, зважаючи на те, що відповідач ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно і належним чином, за відсутності належних доказів поважності причин неподання до судового розгляду відзиву та заперечень на позовну заяву, а також відсутності посилань на такі докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку, не має.
При цьому суд роз`яснює заявнику, що відповідно до ч.4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Керуючись ст.ст.260, 287, 288, 354, 355 ЦПК України, суд, -
Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду від 23.02.2015 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості за кредитним договором та звернення стягнення на предмет іпотеки - залишити без задоволення.
Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду М.М. Крегул