Постанова

Іменем України

30 червня 2020 року

м. Київ

справа № 177/547/16-ц

провадження № 61-48852св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Журавель В. І. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Русинчука М. М.,

учасники справи:

позивач (відповідач за зустрічним позовом) - ОСОБА_1 ,

відповідачі (позивачі за зустрічним позовом): ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

відповідач - Лозуватська сільська рада Криворізького району Дніпропетровської області,

треті особи (за первісним позовом): Управління Держгеокадастру у Криворізькому районі Дніпропетровської області, ОСОБА_4 ,

треті особи (за зустрічним позовом): приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Бурлак Ростислав Олександрович, Лозуватська сільська рада Криворізького району Дніпропетровської області,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_3 та ОСОБА_2 на постанову Дніпровського апеляційного суду від 15 листопада 2018 року у складі колегії суддів: Барильської А. П., Бондар Я. М., Зубакової В. П.,

Описова частина

Короткий зміст вимог позовної заяви та зустрічної позовної заяви

У березні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Лозуватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області (далі - Лозуватська сільська рада), треті особи: Управління Держгеокадастру у Криворізькому районі Дніпропетровської області, ОСОБА_4 , у якому просила визнати за нею право власності на земельну ділянку площею 4,9078 га з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У вересні 2016 року ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_1 , треті особи: приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Бурлак Р. О., Лозуватська сільська рада, у якому просили визнати за ними право власності по 1/2 частці земельної ділянки площею 4,9078 га з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої на території Лозуватської сільської ради, за кожною окремо.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 30 жовтня 2017 року у задоволенні позовів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відмовлено.

При відмові у задоволенні позову ОСОБА_1 суд виходив із того, що вона пропустила строк для прийняття спадщини. Суд послався на рішення апеляційного суду Дніпропетровської області від 22 квітня 2015 року у справі № 214/9045/14-ц, яким скасовано рішення Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу від 28 січня 2015 року про визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини у три місяці.

Відмовляючи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в задоволенні зустрічних позовних вимог, суд зробив висновок про те, що оскільки оригінали правоустановчих документів наявні у іншого спадкоємця ОСОБА_1 , підстав для визнання права власності в порядку спадкування на підставі рішення суду немає.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 15 листопада 2018 року рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 30 жовтня 2017 року змінено в частині мотивів відмови в задоволенні позовних вимог.

Суд апеляційної інстанції зазначив, що районний суд зробив помилковий висновок про пропуск ОСОБА_1 строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки при розгляді справи № 214/9045/14-ц питання про її право на визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 судом не вирішувалось.

Короткий зміст касаційної скарги

У грудні 2018 року до суду касаційної інстанції від ОСОБА_2 та ОСОБА_3 надійшла касаційна скарга, у якій вони, посилаючись на порушення норм процесуального права, просять скасувати оскаржену постанову та направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 31 січня 2019 року відкрито касаційне провадження у даній справі та витребувано її з суду першої інстанції.

Аргументи учасників справи

Доводи осіб, які подали касаційну скаргу

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зазначають, що апеляційний суд не повідомив їх про розгляд справи, у зв`язку з чим вважають, що їх позбавлено права брати безпосередню участь у судовому засіданні, подавати пояснення, заявляти клопотання, тощо.

Короткий зміст відзиву

Від ОСОБА_1 надійшов відзив, у якому вона просить касаційну скаргу залишити без задоволення, посилаючись на законність та обґрунтованість постанови апеляційного суду.

Позиція Верховного Суду

Відповідно до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року № 460-IX, який набрав чинності 08 лютого 2020 року, установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Колегія суддів приймає аргументи касаційної скарги з огляду на наступне.

Принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (GUREPKA v. UKRAINE (№ 2), № 38789/04, § 23, ЄСПЛ, від 08 квітня 2010 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що право на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції, має на увазі право на «усне слухання». Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (TRUDOV v. RUSSIA, № 43330/09, § 25, 27, ЄСПЛ, від 13 грудня 2011 року).

Згідно зі статтею 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Відповідно до частини шостої статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

У частині тринадцятій статті 128 ЦПК України передбачено, що за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Тлумачення частини тринадцятої статті 128 ЦПК України свідчить про те, що повідомлення учасника про розгляд справи може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку лише за наявності відповідної письмової заяви учасника справи.

Ухвалою апеляційного суду від 22 жовтня 2018 року призначено розгляд справи на 14 листопада 2018 року.

Відповідно до довідок про доставку SMS ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на номери їх мобільних телефонів направлені повістки про виклик у судове засідання, призначене на 14 листопада 2018 року, які доставлені 25 жовтня 2018 року. У матеріалах справи наявне рекомендоване повідомлення про вручення, яке надсилалося ОСОБА_2 за її адресою, проте воно не містить її підпису та відмітки про отримання (т. 2 а. с. 70).

Повідомлення про виклик на адресу ОСОБА_3 не направлялося.

Судове засідання, призначене на 14 листопада 2018 року, відкладено на 15 листопада 2018 року.

Відповідно до довідки про доставку SMS 09 листопада 2018 року на мобільні телефони ОСОБА_2 та ОСОБА_3 направлені повістки про виклик у судове засідання, призначене на 15 листопада 2018 року.

Матеріали справи не містять заяв ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення.

15 листопада 2018 року суд апеляційної інстанції розглянув справу по суті та прийняв постанову про зміну рішення суду першої інстанції за відсутності ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які не були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 411 ЦПК України (в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року) судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою.

Ураховуючи допущені апеляційним судом порушення, касаційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржена постанова - скасуванню з переданням справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 400, 401, 411, 416, 419 ЦПК України (у редакції станом на 07 лютого 2020 року), Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_6 та ОСОБА_2 задовольнити.

Постанову Дніпровського апеляційного суду від 15 листопада 2018 року скасувати, справу передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:В. І. Журавель Н. О. Антоненко М. М. Русинчук