№ 207/3668/14-ц
№ 2-п/207/26/20
УХВАЛА

23 червня 2020 року м. Кам`янське

Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Погребняк Т.Ю.,

при секретарі Білецькій В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника ОСОБА_1 адвоката Малюк Ольги Петрівни про перегляд заочного рішення суду від 27.10.2014 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики,

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська від 27 жовтня 2014 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики, позовні вимоги задоволено в повному обсязі. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суму боргу за договором позики в розмірі 159783 (сто п`ятдесят дев`ять сімсот вісімдесят три) грн. 57 коп. та судовий збір в сумі 1597 (одна тисяча п`ятсот дев`яносто сім) грн. 84 коп.

12 червня 2020 року представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Малюк Ольга Петрівна звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що дане рішення суду було винесено без належного повідомлення відповідача про час, місце та дату розгляду справи, дане рішення суду було винесено без урахування заперечень проти позову. Зазначила, що заочне рішення Балтійського районного суду м.Дніпродзержинська було проголошено судом 27.10.2014 року, однак про його винесення відповідач дізнався тільки 28.05.2020 року з офіційного сайту «Судова влада», після чого 30.05.2020 року уклав з адвокатом Малюк О.П. договір про надання правової допомоги та через свого представника 02.06.2020 року отримав копію вищезазначеного рішення та ознайомився з матеріалами справи. Під час ознайомлення зі справою № 207/3668/14-ц відповідач дізнався, що 14.12.2016 року його представник за довіреністю ОСОБА_3 надав до суду заяви, які підписав особисто, про ознайомлення з матеріалами справи та отримання копії заочного рішення від 27.10.2014 року. Відповідач заявляє, що йому нічого не було відомо про отримання його представником ОСОБА_3 копії заочного рішення і про його ознайомлення з матеріалами справи № 207/3668/14-ц, ОСОБА_3 не довів до його відома про наявність вищезазначеного рішення і не провів ніяких процесуальних дій щодо його оскарження. Відповідач з 2010 року був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . На момент винесення судом постанови про відкриття провадження по справі від 08.08.2014 року відповідач був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , після чого 12.09.2014 року був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , де фактично проживає до сьогоднішнього дня. В матеріалах справи містяться поштові повідомлення про вручення відповідачу повісток і копії рішення суду, направлені судом на адресу: АДРЕСА_1 , де проживають його знайомі, однак відповідач там був зареєстрований тимчасово і жодного дня не проживав. На поштових повідомленнях про вручення повісток міститься не його підпис, про надходження цих документів на вищезазначену адресу йому нічого не відомо. Крім того, до матеріалів справи приєднані розписки про отримання відповідачем грошових коштів від позивача, однак відповідач ніякі розписки не писав, договорів позики з позивачем не укладав, гроші від нього не отримував. Звідки позивач взяв копію його паспорту та РНОКПП, які надав до суду, йому невідомо, в розписках підпис, який відповідачу не належить.

В наданій суду письмовій заяві представник відповідача адвокат Малюк О.П. просить розглянути заяву про перегляд заочного рішення без її участі на підставі наявних у справі доказів.

Позивач ОСОБА_2 в наданій суду письмовій заяві просить розглянути заяву про перегляд заочного рішення без його участі, проти задоволення заяви заперечує.

Суд, дослідивши заяву про скасування заочного рішення суду, перевіривши матеріали цивільної справи, вважає за необхідне заяву про перегляд заочного рішення суду залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення суду може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, з аналізу наведених вище норм вбачається, що заочне рішення може бути скасоване за наявності двох умов, які мають існувати одночасно.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи в суді шляхом направлення повідомлення за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання АДРЕСА_1 , згідно копії паспорта ОСОБА_1 (арк.с. 6-7). Як вбачається з поштових повідомлень (арк.с. 18, 23) відповідач особисто отримував судові повістки та згідно поштового повідомлення (арк.с. 33) копію заочного рішення по вказаній справі ним отримано особисто 27.12.2014 року.

Крім того, в матеріалах справи знаходиться письмова заява та довіреність представника ОСОБА_1 ОСОБА_3 , з якої вбачається, що представник відповідача ознайомлений з матеріалами справи в повному обсязі 14 грудня 2016 року, тобто після ухвалення судом заочного рішення. Будь-яких заяв про перегляд заочного рішення у встановлений законом строк ні від відповідача, ні від його представника не надходило. До заяви про перегляд заочного рішення не додано доказів відкликання вказаної вище довіреності відповідача, виданої ним ОСОБА_3 , жодних доказів зловживання правами представником не надано. Відповідних доказів не надано суду і при розгляді питання про перегляд заочного рішення. Відповідачем та його новим представником ОСОБА_4 не надано суду доказів на спростування факту отримання відповідачем судових викликів та копії заочного рішення 27.12.2014 згідно поштового повідомлення. Тому суд не знаходить підстав для визнання поважними причин пропуску строку подання заяви щодо перегляду заочного рішення та підстав для його поновлення.

Також відповідачем не наведено у якості підстави для перегляду заочного рішення доказів, які спростовують доводи позивача.

Крім того, з урахуванням стабільності та остаточності судових рішень, як складової принципу правової (юридичної) визначеності, суд не знаходить вагомих підстав для перегляду рішення, яке ухвалене понад 5 років тому, копію якого отримано відповідачем у 2014 році, а його представник за довіреністю ознайомився повністю зі справою у 2016 році, таким чином рішення суду набрало законної сили у встановленому законом порядку.

Виходячи з прецедентної практики Європейського суду, принцип правової визначеності (res judicata) передбачає дотримання принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Європейський суд в ряді рішень зазначає: якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Національним судам належить виносити рішення про поновлення строку оскарження і їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. Так у кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata (рішення у справах «Устименко проти України», «Пономарьов проти України», «Рябих проти Росії» та ін.). На важливості дотримання принципу стабільності судових рішень наголошує і Верховний Суд, зокрема, в постанові Касаційного цивільного суду від 29 серпня 2018 року №552/137/15-ц, в ухвалах від 01 жовтня 2018 року у справі № 757/21408/17-ц, від 19 листопада 2018 року у справі № 753/23587/16-ц, від 14 січня 2019 року у справі № 1805/4363/2012.

Таким чином, оцінюючи в сукупності подані у справі докази, суд приходить до висновку про те, що відповідачем не надано підтвердження поважності причин ненадання доказів в судове засідання та не надано підтвердження того, що відповідач при розгляді справи не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин.

Відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Враховуючи викладене вище, керуючись ст. ст. 223, 247, 284, 285, 287, 288 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Відмовити в задоволенні заяви представника ОСОБА_1 адвоката Малюк Ольги Петрівни про перегляд заочного рішення суду від 27.10.2014 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити відповідачу, що заочне рішення суду може бути оскаржено в загальному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дати постановлення даної ухвали.

Суддя Погребняк Т.Ю.