ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1543/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" червня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Заставенко М.О.

за участю:

секретаря судового засідання - Долі М.А.,

представника відповідача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2019 року позивач ТОВ «Споживчий Центр» звернулося в Дарницький районний суд м. Києва із позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просило стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за кредитним договором у розмірі 15 360,00 грн

Вимоги позовної заяви вмотивовані тим, що 12.07.2019 між ТОВ «Споживчий Центр» та ОСОБА_2 , був укладений кредитний договір №12.07.2019-100002349, відповідно до умов якого Кредитор надав Позичальнику Кредит у розмірі 10 000, 00 грн., на 14 календарних днів, з кінцевим терміном повернення кредиту до 26.07.2019 р., та платою за користування Кредитом у розмірі 2 800 грн. Позивач свої зобов`язання за Договором виконав, надавши відповідачці кредит, проте остання до теперішнього часу не сплатила позивачу заборгованість, чим порушила свої зобов`язання, встановлені Кредитним договором, а тому позивач вимушений звернутись до суду із позовною заявою до відповідачки з вимогою про стягнення заборгованості за кредитним договором, а також суми штрафу.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О. 18.09.2019 року відкрито провадження за вказаною позовною заявою, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

03.02.2020 року від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено про відсутність у матеріалах справи первинної бухгалтерської документації, яка б могла підтвердити наявність заборгованості та її розмір, відсутність проведення позивачем досудового врегулювання спору, а також зазначено про проблеми з матеріальним становищем у відповідача.

10.02.2020 року позивач подав відповідь на відзив, в якому додатково обгрунтував розрахунок заборгованості та зазначив про відсутність підстав для досудового врегулювання спору.

Представник позивача у судове засідання не прибув, у позовній заяві зазначено про можливість розгляду справи у відсутність позивача.

Представник відповідача у судовому засіданні заявлені позовні вимоги не визнав, просив у задоволенні позовних вимог відмовити, зазначив про неналежність засвідчення копій поданих документів позивачем.

Суд, вислухавши представника відповідача, вивчивши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 12.07.2019 року між ТОВ «Споживчий Центр» та ОСОБА_2 , укладений Кредитний договір №12.07.2019-100002349, відповідно до умов якого, кредитор зобов`язався надати кредит позичальнику у розмірі та на умовах, встановлених Договором, а Позичальник зобов`язується повернути Кредит та сплатити проценти 9а. с. 4 - 5).

Відповідно до п. 1.4 Договору, протягом 3 робочих днів з дати підписання цього договору кредитор надає позичальнику кредит в сумі 10 000,00 грн., зі строком користування кредиту 14 календарних днів, зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 28,00 %, що становить фіксовану незмінну суму у розмірі 2 800,00 грн., а позичальник зобов`язувався погашати кредит та сплачувати проценти по кредиту, та повністю погасити заборгованість за кредитом до 26.07.2019 включно.

12.07.2019 позивач видав відповідачці кредит у розмірі 10 000,00 грн., що підтверджується видатковим касовим ордером, чим виконав свої зобовязання своєчасно та в повному обсязі (а. с. 6).

Відповідно до п. 5.4 Кредитного договору, у випадку невиконання/неналежного виконання позичальником грошових зобов`язань за Договором кредитор залишає за собою право нарахування штрафу, розмір якого щодня зростає на 2%, починаючи від 2% у перший день невиконання.

Відповідно до ч.1 ст.1054 Цивільного кодексу України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до умов договору, актів цивільного законодавства.

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. (ч.1 ст. 612 Цивільного кодексу України.

Згідно зі ст.ст. 610, 611 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), а у разі порушення зобов`язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Відповідно до статі 625 Цивільного кодексу України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідно до ст. 1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Згідно з вимогами ч.2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишалася, та сплати процентів, належних за договором.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.. Відповідно до ч. 2 ст. 551 ЦК України, якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі, як це передбачено.

Як підтверджується наявними у справі доказами, відповідач порушила умови кредитного договору в частині своєчасного повернення кредиту, у зв`язку з чим у останньої виникла заборгованість в розмірі 15 360, 00 гривень, з яких: сума заборгованість за кредитом - 10 000,00 грн.; заборгованість по відсоткам - 2 800,00 гривень; розмір штрафу у розмірі 2 560,00 грн., що підтверджується наданими позивачем розрахунками заборгованості по вищезазначеному договору, в свою чергу відповідачем не надано належним доказів на підтвердження своїх заперечень на позов, які мали б підтвердити належне виконання договірних зобов`язань.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» до ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за кредитним договором є обґрунтованим, та таким що підлягає задоволенню в повному обсязі.

В порядку ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України суд присуджує стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1921,00 грн., які сплачені позивачем при зверненні з даним позовом до суду.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 76-81, 89, 141, 178, 258, 259, 263-265, 268, 273, 275, 279, 280, 281, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 207, 526, 546, 549, 553, 610, 612, 626, 628, 629, 639, 634, 1054 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» заборгованість за кредитним договором № 12.07.2019 - 100002349 від 12.07.2019 в розмірі 15 360 грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» суму сплаченого судового збору у розмірі 1 921,00 грн. 00 коп.

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр», , місцезнаходження: м. Київ, вул. Саксаганського, буд. 133-А.

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, РНКОПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Заставенко М.О.

Повний текст рішення виготовлено 30.06.2020 р.