Провадження № 2/369/1118/20
РІШЕННЯ

Іменем України

02.04.2020 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

Головуючого судді: Пінкевич Н.С.

при секретарі: Середенко Б.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Дарницький районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві про оспорювання батьківства, -

в с т а н о в и в :

У серпні 2019 року позивач звернувся до суду з даним позовом. Свої вимоги мотивував тим, що він перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 з 05 червня 2015 року. Спільне життя не склалось та з початку 2018 року вони припинили проживати разом, а з 04 вересня 2018 року за спільною заявою розірвали шлюб. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 народила дітей: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . При реєстрації народження дітей його було записано батьком дитини, оскільки вони народились протягом десяти місяців після розірвання шлюбу. Зважаючи, що він не є біологічним батьком дитини, з відповідачкою він розлучився, тому слід виключити з акту про народження дитини відомості про його батьківство.

Просив суд виключити відомості про батьківство ОСОБА_1 з актового запису про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , №191 від 22 січня 2019 року, здійсненого Дарницьким районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві; виключити відомості про батьківство ОСОБА_1 з актового запису про народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , №192 від 22 січня 2019 року, здійсненого Дарницьким районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився. Подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав. Просив задоволити позов у повному обсязі.

У судове засідання представник Дарницького районного у м. Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві не з`явився. Направив суду листа про розгляд справи в його відсутність.

У судове засідання ОСОБА_2 не з`явилась. Про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, клопотань про відкладення, письмовий відзив до суду не надходив.

Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь в розгляді справи, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги слід задоволити з наступних підстав.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.121 права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.

При розгляді справи судом встановлено, що 22 січня 2019 року Дарницьким районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києвівидано свідоцтво про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , №191 від 22 січня 2019 року.

Батьками вказано: батько ОСОБА_1 , мати ОСОБА_2 .

22 січня 2019 року Дарницьким районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києвівидано свідоцтво про народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , №192 від 22 січня 2019 року.

Батьками вказано: батько ОСОБА_1 , мати ОСОБА_2 .

За ст. 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя.

Подружжя, а також жінка та чоловік, шлюб між якими припинено, у разі народження дитини до спливу десяти місяців після припинення їх шлюбу, мають право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану спільну заяву про невизнання чоловіка (колишнього чоловіка) батьком дитини. Така вимога може бути задоволена лише у разі подання іншою особою та матір`ю дитини заяви про визнання батьківства.

Якщо дитина народилася до спливу десяти місяців від дня припинення шлюбу внаслідок смерті чоловіка, походження дитини від батька може бути визначене за спільною заявою матері та чоловіка, який вважає себе батьком.

З пояснень позивача та відповідача встановлено, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі з 05 червня 2015 року по 04 вересня 2018 року (свідоцтво про розірвання шлюбу, серія НОМЕР_1 , виданого 04 вересня 2018 року Бериславським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №14). Відомості про батька вказані на підставі актового запису про шлюб від 05 червня 2015 року, оскільки діти народжені до спливу 10 місяців від дня розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду.

Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України.

Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття.

Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини.

За ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу.

До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.

Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч. ч. 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оцінка доказів - завершальний етап процесу доказування. Вона полягає в перевірці судом доброякісності засобів доказування, що має на меті визначити їх доказову силу.

Європейський суд з прав людини в рішенні в справі «Калачова проти Російської Федерації» від 07 травня 2009 року зауважив, що на сьогоднішній день ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини, його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердження або спростування факту оспорювання батьківства.

На підтвердження позовних вимоги позивач надав суду висновок генотипоскопічного дослідження №26300-1 від 20 березня 2020 року та №26300-2 від 20 березня 2020 року Медико-генетичного центру «МАМА-ПАПА».

Згідно даних висновків біологічне батьківство ОСОБА_1 , 1994 року народження, відносно учасника ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в рамках проведеного дослідження, виключається.

На підставі наведеного, враховуючи висновки експертизи, суд приходить до висновку щодо обґрунтованості позовних вимог в частині оспорення батьківства та відповідно внесення змін в актовий запис про народження дитини.

Керуючись ст.ст. 12, 81, 141, 200, 206, 263-265 ЦПК України,суд-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Дарницький районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві про оспорювання батьківства - задовольнити.

Внести зміни до актового запису про народження №192 від 22 січня 2019 року, здійсненого Дарницьким районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, та виключити запис про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як батька ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Внести зміни до актового запису про народження №191 від 22 січня 2019 року, здійсненого Дарницьким районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, та виключити запис про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як батька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений 02 квітня 2019 року.

Суддя