Справа № 357/4195/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 червня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Ярмола О. Я. ,

при секретарі - Кривенко О. С.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Біла Церква цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Кривенко Ірина Василівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, мотивуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дід ОСОБА_3 , після смерті якого залишилося спадкове майно у вигляді житлового будинку та земельних ділянок в селі Антонів, Сквирського району, Київської області. Спадкоємцем по заповіту являється позивач, який звернувся до нотаріуса щоб оформити спадщину за заповітом, але отримав відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини. Позивач вказує, що не звернувся в установлений законом строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини для оформлення своїх спадкових прав, оскільки фактично проживав разом з дідом до дня його смерті і вважав, що прийняв спадкове майно. Позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач в судовому засіданні позов підтримав.

Відповідач позов визнав в повному обсязі.

Третя особа - Приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Кривенко І.В. в судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи була повідомлена належно, подала суду копію спадкової справи.

Дослідивши матеріали даної справи, матеріали спадкової справи № 4/2020, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Як слідує з матеріалів справи, після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно у вигляді житлового будинку під АДРЕСА_1 ; земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) площею 0,2500 га, кадастровий номер земельної ділянки :01:063:0001, яка розташована АДРЕСА_1 ; земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства площею 0,0586 га, кадастровий номер земельної ділянки :01:063:0002 АДРЕСА_1 .

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №59509777 від 20.02.2020 року померлий ОСОБА_3 склав два заповіти, відповідно до яких спадкоємцем майна є ОСОБА_1 (а.с. 16, 17).

Встановлено, що на день смерті ОСОБА_3 , місце проживання позивача ОСОБА_1 було зареєстроване в АДРЕСА_2 , а місце проживання і реєстрації відповідача і померлого ОСОБА_3 було в АДРЕСА_3 .

З пояснень позивача слідує, що він бажає прийняти і належно оформити спадщину, але пропустив строк подачі заяви про прийняття спадщини оскільки, фактично, проживав разом з ОСОБА_3 та прийняв спадщину, обробляв земельні ділянки. Відповідач знає, що спадкове майно перебуває у володінні позивача. Позивач в позовній заяві зазначає, що він працює головним інженером в ДП «Білоцерківський лісгосп» і його робота пов`язана з відрядженнями і частими поїздками поза межами населеного пункту, що заважало отримати консультацію щодо спадкування і вчасно звернутися до нотаріуса.

Відповідач позов визнав, вказав, що хоча він є спадкоємцем першої черги за законом, як син померлого ОСОБА_3 , але спадкування має здійснюватися по волі спадкодавця і право на спадщину має позивач, який, фактично, успадкував будинок і земельні ділянки.

Встановлено, що приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Кривенко І.В., відмовила ОСОБА_1 в оформленні спадкових прав на підставі заповіту після смерті ОСОБА_3 , оскільки ОСОБА_1 не подав заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори у встановлений Законом строк /а.с.9-12/.

Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, а відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку встановленого ст.1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) ( 435-15 ), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.

Згідно правової позиції, викладеної Верховним Судом України 06.09.2017 року за наслідками розгляду справи №6-496цс17- необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи наведене, за наявності обставин, які суд вважає поважними причинами пропуску спадкоємцем строку для прийняття спадщини, враховуючи визнання відповідачем позову, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1216,1218,1268, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 76, 77, 81, 133, 141, 259, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) додатковий строк /три місяці/ для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Згідно п. 3 Розділу ХІІ ЦПК України під час дії карантину, встановленого КМ України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк на апеляційне оскарження, визначений ст. 354 ЦПК України, продовжується на строк дії такого карантину.

Повний текст рішення суду виготовлено 16.06.2020 року.

СуддяО. Я. Ярмола