Справа №403/263/20 провадження № 2-о/403/17/20
У Х В А Л А

30 червня 2020 року смт.Устинівка

Суддя Устинівського районного суду Кіровоградської області Атаманова С.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, про встановлення факту належності правовстановлюючих документів,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про встановлення факту належності їй правовстановлюючих документів. Заявлені вимоги обгрунтовані тим, що після звернення до Управління ПФУ в Кіровоградській області для оформлення пенсії за віком, було виявлено, що запис на першій сторінці належної їй трудової книжки №3817 не відповідає її фактичним даним, а саме: вказані імя та по батькові як « ОСОБА_2 », хоча імям та по батькові заявника є « ОСОБА_3 », що підтверджується свідоцтвами про її народження та шлюб. Крім того, в архівній довідці №У-139/06-04 від 27.05.2020 року також невірно вказані імя, по батькові та дата народження заявника, а саме: замість ОСОБА_4 ОСОБА_5 , 1960 року народження» записано « ОСОБА_2 , 1961 року народження». За вказаних обставин прохає суд встановити факт, що вказані архівна довідка та трудова книжка, дослівно, «в яких запис імя по-батькові ОСОБА_2 , та рік народження 1961» належить їй « ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як одній і тій же особі».

Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до ч.3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно розяснень п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту. Якщо до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

З огляду на викладене, заява про встановлення фактів, що мають юридичне значення має відповідати як загальним вимогам, передбаченим ст.175 ЦПК України, так і змісту та формі заяви, передбаченим ст.318 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України суддя відкриває провадження у справі за відсутності, крім іншого, підстав для залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, вважаю, що подана ОСОБА_1 заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.175 ЦПК України, а саме, позовна заява не містить:

1) способу захисту прав або інтересів, передбачених законом чи договором, або іншого способу захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який заявник просить суд визначити у рішенні (п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України);

2) зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими заявник обгрунтовує свої вимоги (п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України) з урахуванням того, що на обгрунтування заявленої вимоги заявник вказує на запис в належній їй трудовій книжці про зміну її прізвища з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 » на підставі свідоцтва про шлюб, виданого Лисогірською сільською радою Первомайського району Миколаївської області та додає до заяви копію свідоцтва про шлюб (серія НОМЕР_1 ), виданого повторно 19.05.2020 року Устинівським районним відділом ДРАЦС Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) про реєстрацію шлюбу між гр-нкою ОСОБА_8 та ОСОБА_9 01.12.1984 року внаслідок якого прізвище дружини змінилось з « ОСОБА_10 » на « ОСОБА_7 », а також витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, з якого вбачається зміна гр-нкою ОСОБА_11 прізвища на « ОСОБА_10 » внаслідок реєстрації шлюбу виконавчим комітетом Лисогірської сільської ради Первомайського району Миколаївської області 19.08.1978 року. Разом з тим, з доданої до заяви копії трудової книжки вбачається лише запис про зміну прізвища працівника на « ОСОБА_7 » згідно свідоцтва про шлюб НОМЕР_2 від 01.12.1984 року, копія якого не була додана заявником до поданої нею заяви, як і не наведені причини неможливості його надання. Крім того, вказаний запис не містить посилання на те, що прізвище працівника змінюється на « ОСОБА_7 » саме із прізвища « ОСОБА_6 », а згідно відбитку печатки, яким скріплений підпис особи, яка виконала вказаний запис в трудовій книжці, останній був внесений секретарем Ганно-Требинівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області без підтвердження наявності в останнього відповідних повноважень з урахуванням того, що заповнення трудової книжки працівника покладається на відповідну посадову особу підприємства за місцем її роботи;

3) зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із заявою (за наявності) (п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України);

4) попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які заявник понесла і які очікує понести у звязку із розглядом справи (п.9 ч.3 ст.175 ЦПК України).

Відповідно до ст.318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

Відповідно до п.6 ч.1, ч.2 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, імя, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, імям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Суддею встановлено, що в описовій та прохальній частині позовної заяви, де відповідно до вимог п.4 ч.3 ст.175, п.1 ч.1 ст.318 ЦПК України має бути зазначено який саме факт заявник прохає суд встановити, заявник ОСОБА_1 прохає суд встановити факт, що архівна довідка №У-139/06-04 та трудова книжка №3817, дослівно, «в яких запис імя по-батькові ОСОБА_2 , та рік народження 1961» належить їй ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як одній і тій же особі.

Відповідно до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31.03.1995 року, при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, імя, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з імям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали, суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому, організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Судами не встановлюється тотожність особи. Разом з тим, суд може встановлювати факти належності особі документів, які не відносяться до таких, що посвідчують особу.

З урахуванням викладеного, з метою усунення вказаних недоліків заяви, заявнику ОСОБА_1 необхідно надати суду належним чином оформлену заяву, зазначивши в ній: 1) спосіб захисту прав або інтересів, передбачених законом, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який заявник просить суд визначити у рішенні, зокрема, зазначити, який саме юридичний факт заявник прохає суд встановити, виходячи з того, що суд не встановлює факт тотожності особи заявника, особі, зазначеній в трудовій книжці колгоспника та архівній довідці, як однієї і тієї ж особи;

2) докази, що підтверджують обставини, якими заявник обгрунтовує свої вимоги та причини неможливості одержання документів, які посвідчують факт, що має юридичне значення в позасудовому порядку, зокрема, докази того, що трудова книжка колгоспника №3817 дійсно належить заявнику (зокрема, інші документи, що підтверджують трудову діяльність заявника в колгоспі «Дружба народів» Первомайського району Миколаївської області, показання свідків, які працювали разом із заявником в даному колгоспі, інші документи, що підтверджують прізвище, імя та по батькові заявника за період часу з 1981 по 1999 роки); докази неможливості внесення виправлень в трудову книжку №3817 у встановленому законом порядку у звязку із відсутністю можливості в організації, яка видала документ, внести до нього відповідні виправлення (зокрема, документи на підтвердження припинення діяльності колгоспу «Дружба народів» Первомайського району Миколаївської області та відсутність іншої юридичної особи, як його правонаступника); копію свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 від 01.12.1984 року про зміну прізвища заявника на « ОСОБА_7 » або докази на підтвердження неможливості надання вказаного свідоцтва; докази на підтвердження повноважень секретаря Ганно-Требинівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області вносити запис до трудової книжки №3817, виданої ОСОБА_12 , про зміну її прізвища на « ОСОБА_7 » та дати внесення такого запису;

3) докази, які не можуть бути подані разом із заявою (за наявності) або підтвердження про їх відсутність;

4) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які заявник понесла і які очікує понести у звязку із розглядом справи, зокрема, щодо суми сплаченого заявником судового збору.

Крім того, заявником при поданні до суду заяви про встановлення факту належності правовстановлюючого документу лише частково були виконані вимоги ч.4 ст.177 ЦПК України, яка передбачає, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, ОСОБА_1 до заяви було додано оригінал квитанції №34 від 24.06.2020 року про сплату судового збору в розмірі 420 грн.20 коп..

Відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Згідно положень ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2020 року визначений у розмірі 2102 грн.00 коп..

За змістом п.п.4 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою заяви у справах окремого провадження встановлюється ставка судового збору - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 420 грн. 40 коп.(2102 грн. х 0,2).

Таким чином, заявнику для виконання вимог ч.4 ст.177 ЦПК України необхідно доплатити судовий збір в розмірі 20 копійок за наступними реквізитами:

отримувач коштів: УК в Устинівському районі/Устинів. р-н/22030101;

код отримувача (код за ЄДРПОУ) 36735129;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача: 899998;

рахунок отримувача: UA0011423;

код класифікації доходів бюджету: 22030101

Крім того, суддею при постановленні даної ухвали враховується також прецедентна практика Європейського суду з прав людини, за змістом якої, реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Відповідно до викладеного право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави (рішення «Осман проти Сполученого королівства» (Osmanv.theUnitedKingdom від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» (CASE OF KREUZ v. POLAND) від 19 червня 2001 року, заява №28249/95).

У звязку з наведеним, зазначені в ухвалі недоліки заяви, що є підставою для залишення її без руху, не є порушенням права заявника на справедливий судовий захист, в тому числі, права доступу до суду.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

З урахуванням викладеного, суддею в ухвалі про залишення заяви без руху зазначені недоліки заяви та спосіб їх усунення.

Разом з тим, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 року №392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (з наступними змінами від 17.06.2020 року) з 22 травня 2020 року до 31 липня 2020 року на території, крім інших, Кіровоградської області, із урахуванням епідемічної ситуації в регіоні, встановлений карантин.

За змістом п.3 Розділу ХII «Прикінцеві положення» ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені ст.185 ЦПК України (залишення позовної заяви без руху), продовжуються на строк дії такого карантину.

З огляду на викладене, відповідно до приписів ч.2 ст.185 ЦПК України, з урахуванням характеру встановлених суддею недоліків заяви та положень п.3 Розділу ХII «Прикінцеві положення» ЦПК України, заявнику ОСОБА_1 необхідно встановити десятиденний строк для їх усунення з дня вручення їй копії даної ухвали, але який не може перевищувати десяти днів з дня закінчення карантину.

За змістом ст.123, ч.3 ст.124, ч.1 ст.185 ЦПК України ухвала про залишення заяви без руху постановлена з дотриманням визначеного законом процесуального строку.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 258, 260, 261, 293, 315, 318, 353 ЦПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, про встановлення факту належності правовстановлюючих документів, - залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків заяви протягом десяти днів з дня вручення їй копії даної ухвали, але який не може перевищувати десяти днів з дня закінчення карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби.

Роз`яснити заявнику, що у разі виконання нею вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України відповідно до ухвали суду, заява вважатиметься поданою в день її первісного подання до суду. Якщо заявником не будуть усунуті недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на судове рішення.

Суддя С.Ю.Атаманова