Справа № 538/1022/20
Провадження № 2/538/327/20

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 червня 2020 року суддя Лохвицького районного суду Полтавської області Бондарь В.А., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою першого заступника керівника Лубенської місцевої прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Полтавської обласної державної адміністрації, Лохвицької районної державної адмінстрації Полтавської області, Яхниківської сільської ради Лохвицького району Полтавської області до ОСОБА_1 про розірвання договорів оренди водного об`єкту та земельної ділянки, повернення земельної ділянки під водним об`єктом та водного об`єкту, стягнення заборгованості за договорами оренди, -

в с т а н о в и в :

Перший заступник керівника Лубенської місцевої прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Полтавської обласної державної адміністрації, Лохвицької районної державної адмінстрації Полтавської області, Яхниківської сільської ради Лохвицького району Полтавської області звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про розірвання договорів оренди водного об"єкту та земельної ділянки, повернення земельної ділянки під водним об"єктом та водного об"єкту, стягнення заборгованості за договорами оренди.

В обґрунтуванні позовних вимог прокурор посилається на те, що 05.07.2010 року між Лохвицькою районною державною адміністрацією та ОСОБА_1 укладено договір оренди земельної ділянки строком на 15 років. В подальшому, 12.10.2012 року, між Лохвицькою районною державною адміністрацією та ФОП ОСОБА_1 укладено договір оренди водного об`єкту строком до 15.09.2025. Згідно зазначеного договору орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне володіння та користування водний об`єкт - ставок, що розташований на території адміністративного підпорядкування Яхниківської сільської ради загальною площею водного дзеркала 21,2600 га. В подальшому, 06.11.2017 року, між Полтавською обласною адміністрацією та ОСОБА_1 укладено додаткову угоду до договору оренди землі від 05.07.2010 року. Окрім цього, 06.11.2017 року між Полтавською обласною адміністрацією та ОСОБА_1 укладено додаткову угоду до договору оренди водного об`єкту від 12.10.2012 року. Однак, ОСОБА_1 умови договорів оренди, в частині сплати орендної плати, не виконує. Факт не сплати орендної плати за користування земельною ділянкою водного об`єкту та водного об`єкту (водного дзеркала) грубо порушує умови вказаних договорів.

У зв`язку з чим прокурор просить стягнути з ОСОБА_1 на користь Яхниківської сільської ради Лохвицького району Полтавської області заборгованість з орендної плати за земельну ділянку водного фонду площею 22,6 га, яка знаходиться на території Яхниківської сільської ради Лохвицького району Полтавської області за межами населених пунктів, в сумі 34744,89 грн.; стягнути з ОСОБА_1 до бюджету заборгованість з орендної плати за використання водного об`єкту (ставка) площею водного дзеркала 21,26 га, який знаходиться на території Яхниківської сільської ради Лохвицького району Полтавської області за межами населених пунктів, в сумі 15319,71 грн.; розірвати договір оренди земельної ділянки, що укладений 05.07.2010 року між Лохвицькою районною державною адміністрацією та ОСОБА_1 щодо земельної ділянки площею 22,6 га, що розташована на території Яхниківської сільської ради Лохвицького району Полтавської області; розірвати договір оренди водного об`єкту, що укладений 12.10.2012 року між Лохвицькою районною державною адміністрацією та фізичною особою- підприємцем ОСОБА_1 щодо водного об`єкту - ставка загальнодержавного значення площею водного дзеркала 21,26 га, що розташований на території Яхниківської сільської ради Лохвицького району Полтавської області; зобов`язати ОСОБА_1 повернути державі в особі Полтавської обласної державної адміністрації земельну ділянку водного фонду загальною площею 22,6 га, з розташованим на ній водним об`єктом (ставком), загальною площею водного дзеркала 21,26 га згідно Акту приймання-передачі; стягнути з ОСОБА_1 на користь прокуратури Полтавської області понесені витрати на сплату судового збору в сумі 18674,10 грн.

Відповідно до частини четвертої статті 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 185 цього Кодексу.

Частиною третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Підставою для звернення прокурора до суду з позовом в інтересах держави є бездіяльність Полтавської ОДА, Яхниківської сільської ради Лохвицького району, що полягає у тривалому не вжиттю будь-яких заходів спрямованих на розірвання договору оренди земельної ділянки та договору оренди водного об`єкту, а також стягнення виниклої заборгованості з орендної плати за договорами оренди, зокрема, звернення до суду з цивільним позовом.

Вказана підстава обґрунтована тим, що Яхниківська сільська рада Лохвицького району Полтавської області не має коштів для сплати судового збору за подання позову та відсутність в штаті сільської ради юриста.

Суд вважає, що неспроможність сплати судового збору органом місцевого самоврядування не є підставою для здійснення прокурором представництва в суді законних інтересів держави, визначеною частиною третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Згідно Постанови Верховного Суду від 09.01.2019 року у справі № 465/3551/16 зазначено, що відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини сторонами цивільного розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (Korolev v. Russia (№2), №5447/03, §33, від 1.04.2010; Menchinskaya v. Russia, №42454/02, §35, від 15.01.2009).

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Європейський суд з прав людини зауважує, що національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (VOLOVIK v. UKRAINE, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ, 06 грудня 2007 року).

Тлумачення п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції з урахуванням практики ЄСПЛ, свідчить, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції).

У п. 3 ч. 1 ст. 131? Конституції міститься відсилання до окремого закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким є закон «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-VII.

У ч. 3 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави в разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому в ч. 4 цієї статті.

Тлумачення ч. 3 ст. 23 Закону «Про прокуратуру» дозволяє зробити висновок, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: (а) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; (б) у разі відсутності такого органу.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який, усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Згідно з ч. 4 ст. 23 закону «Про прокуратуру» прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Таким чином, суд вважає, що неспроможність сплати судового збору органом місцевого самоврядування не є підставою для здійснення прокурором представництва в суді законних інтересів держави, визначеною частиною третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Відповідно до вимог ст. 417 ЦПК України зазначено, що вказівки, які містяться в постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи. Постанова суду касаційної інстанції не може містити вказівок для суду першої або апеляційної інстанції про достовірність чи недостовірність того чи іншого доказу, про переваги одних доказів над іншими, про те, яка норма матеріального права повинна бути застосована і яке рішення має бути прийнято за результатами нового розгляду справи.

П. 4 ч. 4 ст. 185 ЦПК України встановлено, що позовна заява повертається у випадках, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 56, 185, 354-356, 417 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

Позовну заяву першого заступника керівника Лубенської місцевої прокуратури Полтавської області в інтересах держави в особі Полтавської обласної державної адміністрації, Лохвицької районної державної адмінстрації Полтавської області, Яхниківської сільської ради Лохвицького району Полтавської області до ОСОБА_1 про розірвання договорів оренди водного об"єкту та земельної ділянки, повернення земельної ділянки під водним об"єктом та водного об"єкту, стягнення заборгованості за договорами оренди - повернути.

Копію ухвали разом із позовною заявою та доданими до неї документами надіслати першому заступнику керівника Лубенської місцевої прокуратури Полтавської області.

Роз`яснити позивачу, що згідно ст. 185 ч. 7 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена на підставі ч. 1 ст. 354 ЦПК України протягом п"ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У відповідності з п. 15.5 Розділу ХІІІ Перехідних Положень Цивільного процесуального кодексу України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: Бондарь В.А.