ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/5661/19
провадження № 2/753/3091/20
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

"15" червня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді - Лужецької О.Р.,

при секретарі - Григораш Н.М.,

за участю:

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Одинадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності у порядку спадкування

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 , третя особа: Одинадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності у порядку спадкування.

Позивач, ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_3 є батьками ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після її смерті відкрилася спадщина, на належне їй майно. До складу спадкового майна увійшло 3/10 частини квартири АДРЕСА_1 , які належать ОСОБА_4 , з яких: 1/10 частини квартири належить на підставі договору міни, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Діонісьєвою А.Е. 17.10.2000 р. за реєстровим № 2129; 2/10 частини квартири на лежить на підставі мирової угоди затвердженої ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 02.12.2008 р. Позивач та відповідач є спадкоємцями своєї доньки, ОСОБА_4 . З метою отримання спадщини представник позивача звернувся до Одинадцятої Київської державної нотаріальної конториіз заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, однак, йому було відмовлено у видачі такого свідоцтва, оформити право власності на вказане спадкове майно не виявилося можливим, оскільки у позивача відсутні правовстановлюючі документи на квартиру, а відповідач до нотаріальної контори не з`являється та не надає оригіналів правовстановлюючих документів, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 04.04.2019 р. відкрито провадження у даній справі та постановлено провести розгляд даної справи в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання.

05.02.2020 р. судом закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні позивач та представник позивача, підтримали позовні вимоги та просили задовольнити позов, не заперечуючи проти винесення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся належним чином.

Представник третьої особи, Одинадцятої Київської державної нотаріальної конторив судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся належним чином, надіслав до суду заяву про розгляд справи без участі представника нотаріальної контори.

12.06.2020 р. відповідач подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, посилаючись на те, що на території України запроваджено карантин.

Оскільки суд відкладав розгляд справи, надаючи можливість учасникам судового процесу реалізувати свої процесуальні права, зокрема, на подання доказів в обґрунтування своїх вимог та заперечень, суд, враховуючи, що сторонами відповідних клопотань не заявлено, не знаходить підстав для повторного відкладення розгляду справи.

Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Відповідно до ч.ч.7,8 ст.128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України за згодою позивача суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 є батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.5)

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_4 на праві власності належить 3/10 частини квартири АДРЕСА_1 , а саме: 1/10 частини квартири належить на підставі договору міни, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Діонісьєвою А.Е. 17.10.2000 р. за реєстровим № 2129; 2/10 частини квартири на лежить на підставі мирової угоди затвердженої ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 02.12.2008 р.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла, про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 видане 12.07.2014 року Відділом реєстрації смерті у м. Києві. (а.с.6)

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, на належне їй майно.

Позивач та відповідач є спадкоємцями ОСОБА_4 , які прийняли спадщину в установлений законом строк.

Відповідно до постанови державного нотаріуса Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори від 09.02.2019 р. позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на належну їй частку квартири АДРЕСА_1 , у зв`язку із відсутністю оригіналів документів, що підтверджують право власності ОСОБА_4 на спадкове майно. (а.с.7)

Як вбачається із постанови винесеної 09.02.2019 р. державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори про відмову у вчинені нотаріальної дії, нотаріальна контора надсилала ОСОБА_3 повідомлення щодо необхідності надання до нотаріальної контори вищезазначених оригіналів документів та щодо його права й обов`язку теж отримати відповідне свідоцтво про право на спадщину. (а.с.7)

Із вказаної постанови державного нотаріуса вбачається, що станом на 09.02.2019 р. відповідач ОСОБА_5 до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори не з`явився.

Згідно ст. 1217ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст. 1218 та ч. 5 ст. 1268 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч.1 ст. 1278 ЦК України частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними.

Враховуючи, що сторони є спадкоємцями 3/10 частини квартири АДРЕСА_1 , то кожному із сторін належить 15/100 частини квартири.

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи викладене, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позивач довів ті обставини, на які посилався, як на підставу своїх позовних вимог, у зв`язку із чим позов слід задовольнити.

Розподіл судових витрат здійснити відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 81, 89, 141, 265, 268, 280-289 ЦПК України та на підставі ст.ст. 1218, 1268, 1278 ЦК України

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Одинадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності у порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ) право власності на 15/100 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Стягнути з ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) на користь держависудовий збір в сумі 768 грн. 40 коп.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА