Справа № 183/1532/19
№ 2/183/624/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 травня 2020 року м. Новомосковськ

Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді - Городецького Д. І.

секретаря судового засідання - Пономаренко О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Новомосковську в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Новомосковськ державна нотаріальна контора Дніпропетровської областіпро визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

12 березня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Новомосковської міської ради Дніпропетровської області, третя особа - Новомосковськ державна нотаріальна контора Дніпропетровської областіпро визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позову ОСОБА_1 посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після його смерті залишилася спадщина на нерухоме майно, а саме житловий будинок АДРЕСА_1 .

За життя його батько заповіту не залишив.

Позивач зазначив, що у визначений законодавством строк він не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки про смерть батька дізнався лише ІНФОРМАЦІЯ_3 зі слів рідної тітки ОСОБА_3 , крім того у зв`язку з незалежних від нього обставин, чекав виготовлення та отриманням паспорту громадянина України.

Після того, як він отримав паспорт громадянина України, звернувся до Новомосковської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області з заявою про прийняття спадщини, проте постановою нотаріуса від 23 січня 2019 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку із пропуском строку для звернення із заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У зв`язку з наведеним, позивач ОСОБА_1 просив визнати поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини та визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном два місяці.

Ухвалою суду від 18 березня 2019 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою суду від 21 серпня 2019 року зобов`язано Новомосковську державну нотаріальну контору Дніпропетровської області надати на адресу суду належним чином засвідчену копію спадкової справи після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

26 вересня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з уточненим позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Новомосковськ державна нотаріальна контора Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 13 квітня 2020 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні 10 березня 2020 року позивач ОСОБА_1 та його представник посилалися на обставини, викладені в уточненій позовній заяві, позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили їх задовольнити.

10 березня 2020 року в судовому засіданні відповідач ОСОБА_4 та його представник позовні вимоги ОСОБА_1 визнали в повному обсязі, не заперечували проти задоволення позовних вимог.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, згідно заяви просила розглядати справу без її участі, позовні вимоги визнала в повному обсязі та просила їх задовольнити.

Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судове засідання 29 травня 2020 року не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Представник третьої особи - Новомосковської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області в судове засідання не з`явився, згідно заяви просив проводити розгляд справи за його відсутності.

У зв`язку з неявкою осіб, які приймають участь у справі, суд розглядає справу у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши учасників справи та дослідивши надані сторонами докази, суд приходить до наступного.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 в м. Дніпропетровську народився позивач ОСОБА_1 , актовий запис № 2966.

У відповідності до свідоцтва про народження, батьком ОСОБА_1 є ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_1 від 12 лютого 1963 року.

Встановлено, що ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 від 01 червня 2018 року, актовий запис № 485, складений Новомосковським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області.

Встановлено, що Спадкова справа № 274/2018 заведена 09 жовтня 2018 року та зареєстрована у спадковому реєстрі за № 63119093, що підтверджується інформаційною довідкою за Спадкового реєстру № 57448005 від 05 вересня 2019 року.

Зі спадкової справи вбачається, що з заявами про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 звернулися: рідна сестра померлого ОСОБА_3 , його рідна племінниця ОСОБА_2 , онук померлого ОСОБА_4 .

Крім зазначених вище спадкоємців, 23 січня 2019 року з заявою про прийняття спадщини звернувся позивач ОСОБА_1 (син померлого), проте постановою державного нотаріуса Носенка О.Г. від 23 січня 2019 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок, у зв`язку із пропуском строку для звернення із заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до положення статті 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Встановлено, що позивач ОСОБА_1 є сином померлого ОСОБА_5 , а тому є спадкоємцем за законом першої черги.

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Встановлено, що ОСОБА_5 , померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 проживав один та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується довідкою про склад сім`ї № 890/ від 08 лютого 2019 року.

У відповідності до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Доказів спільного проживання позивача із спадкодавцем станом на час відкриття спадщини матеріали справи не містять.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

За диспозицією вказаної норми закону у разі встановлення поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини, суд визначає додатковий строк спадкоємцю, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 пропустив строк на прийняття спадщини з поважних причин, оскільки про смерть батька ОСОБА_5 він дізнався 15 листопада ІНФОРМАЦІЯ_1 зі слів рідної тітки ОСОБА_3 , тобто за три дні до спливу строку на подання заяви для прийняття спадщини, крім того на момент прийняття спадщини його паспорт громадянина України знаходився на стадії переоформлення, що унеможливлювало звернення до нотаріуса..

Внаслідок викладеного, суд вважає, що позивачем пропущено строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 з поважних причин і є підстави для застосування ч. 3 ст. 1272 ЦК України до спірних правовідносин, а тому позов підлягає задоволенню, та позивачу слід визначити додатковий строк для прийняття спадщини терміном два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

У відповідності до ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати. В тому числі на професійну правничу допомогу.

На підставі ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача.

В той же час, враховуючи відсутність вини відповідачів у пропущенні позивачем строку для прийняття спадщини, суд приходить до висновку, що судові витрати повинні бути покладені на позивача.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 258-259, 263-265, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Новомосковськ державна нотаріальна контора Дніпропетровської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визнати причину пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 - поважною.

Визначити ОСОБА_1 , додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 - 2 (два) місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Судові витрати покласти на позивача ОСОБА_1 .

Учасники справи:

- позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 ;

- позивач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 ;

- відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 ;

- відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 ;

- третя особа: Новомосковська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області, , місцезнаходження за адресою: 51200, Дніпропетровська область, м. Новомосковськ, вул. Паланочна, буд. 5.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути поданою до Дніпровського апеляційного суду через Новомосковський міськрайонний суд дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення складено 29 травня 2020 року.

Суддя Д. І. Городецький