Ухвала

22 червня 2020 року

м. Київ

справа № 637/228/17

провадження № 61-36198св18

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Русинчука М. М. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Журавель В. І.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі - ОСОБА_2 , Сподобівська сільська рада Шевченківського району Харківської області,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Апеляційного суду Харківської області від 11 квітня 2018 року в складі колегії суддів: Котелевець А. В., Колтунової А. І., Піддубного Р. М.,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , Сподобівської сільської ради Шевченківського району Харківської області (далі - Сподобівська сільська рада) про визнання заповіту недійсним і нікчемним.

Рішенням Шевченківського районного суду Харківської області від 17 жовтня 2017 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано нікчемним заповіт ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 , посвідчений 09 липня 2014 року секретарем виконавчого комітету Сподобівської сільської ради Нечай О. В, зареєстрований в реєстрі за номером 30. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Постановою Апеляційного суду Харківської області від 11 квітня 2018 року рішення Шевченківського районного суду Харківської області від 17 жовтня 2017 року скасовано та ухвалено нову постанову, якою позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано заповіт ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 , посвідчений 09 липня 2014 року секретарем виконавчого комітету Сподобівської сільської ради Нечай О. В, зареєстрований в реєстрі за номером 30, недійсним.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

У червні 2018 року ОСОБА_2 подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову апеляційного суду.

Ухвалою Верховного Суду від 25 червня 2018 року відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_2 та витребувано справу із суду першої інстанції.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ», який набрав чинності 08 лютого 2020 року, установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України(в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильності застосування норм матеріального права та дотримання норм процесуального права.

У касаційній скарзі ОСОБА_2 та у відзиві на касаційну скаргу ОСОБА_1 викладені клопотання про їх участь у судовому засіданні.

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України (в редакції станом на 07 лютого 2020 року) під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції (частина друга).

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Абзац другий частини першої цієї статті визначає, що у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Таким чином, питання виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.

Положення частин п`ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, оскільки суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права та не вирішує питань доказування у справі і не встановлює обставин справи.

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.

Оскільки суд касаційної інстанції не приймав рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень у справі, і такої необхідності колегія суддів не вбачає, то підстав для розгляду справи за участю сторін немає.

Керуючись статтями 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотань ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні відмовити.

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Сподобівської сільської ради Шевченківського району Харківської області про визнання заповіту недійсним і нікчемним, за касаційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Апеляційного суду Харківської області від 11 квітня 2018 року, призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії із п`яти суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді М. М. Русинчук

І. О. Дундар

В. І. Журавель