Справа №:755/8896/20
Провадження №: 2/755/4185/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" липня 2020 р. м. Київ

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Марфіна Н.В. перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 в особі законного представника ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

у с т а н о в и л а:

24.06.2020 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 в особі законного представника ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Вказана позовна заява була передана в провадження судді Марфіної Н.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

У відповідності до вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, судом витребувана інформація про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача та його законного представника.

30.06.2020 року до суду надійшли відомості про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.

Відповідно до заявлених позовних вимог, позивач просить суд визнати неповнолітнього ОСОБА_2 таким, що втратив право користування житловим будинком, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заявлених позовних вимог, позивач посилається на те, що є власником спірного будинку, а неповнолітній відповідач фактично ніколи не проживав у належному позивачу будинку.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатків до неї, приходжу до наступного.

Позовна заява віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови в відкритті провадження у справі, відсутні.

Згідно положень ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. 4. В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя. 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Відповідно до ст. 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Враховуючи положення ч.ч. 3-4 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, та з огляду на викладене вважаю, що дана справа підпадає під ознаки справ, що можуть бути розглянуті у спрощеному порядку та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку, тому приходжу до висновку про те, що справа підлягає подальшому розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України даний спір є малозначним.

До позовної заяви позивачем додано заяву про виклик свідків, у якій позивач просить допитати в якості свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які можуть підтвердити факт не проживання відповідача у належному позивачу будинку.

Відповідно до положень ст.ст. 90, 91 ЦПК України, показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Поскільки заява про виклик свідків подана в межах визначених законом процесуальних строків, її зміст відповідає вимогам ст. 91 ЦПК України і допит свідків у справах відповідної категорії та їх покази є належними доказами у справі, клопотання позивача про виклик свідків підлягає до задоволення.

Крім того, до позовної заяви додано клопотання про витребування доказів.

За змістом ст.ст. 83, 84 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Вивчивши зміст клопотання про витребування доказів, приходжу до висновку про те, що воно підлягає до часткового задоволення, а саме в частині зазначення конкретних доказів та тих доказів, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Крім того, відповідно до положень ч.ч. 4, 5 ст. 19 СК України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

За таких умов від органу опіки та піклування ухвалою суду має бути витребуваний висновок щодо розв`язання спору з приводу визнання такою, що втратила право користування житловим приміщенням неповнолітньої особи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 83, 84, 90, 91, 175, 177, 187, 261, 274-279, 353 ЦПК України, ст. 19 СК України, -

п о с т а н о в и л а:

Відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 в особі законного представника ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Призначити проведення судового засідання для розгляду справи по суті в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва (02105, м. Київ, вул. Івана Сергієнка, 3, каб. 27) на 25 серпня 2020 року о 14 год. 00 хв.

Викликати для участі у засіданні учасників процесу.

Відповідач має право подати до суду заяву із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у строк не більш ніж п`ять днів з дня вручення йому копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати відзив, який має відповідати ст. 178 ЦПК України, на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду, з підтвердженням направлення позивачам та третій особі у справі - копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву, мають право підготувати відповідь на відзив, яка має відповідати ст.ст. 178, 179 ЦПК України, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, та направити відповідачу у справі, третій особі і суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Відповідач не пізніше п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив, має право підготувати заперечення, які мають відповідати ст.ст. 178, 180 ЦПК України, виклавши письмово свої міркування, аргументи та надати відповідні докази, та направити позивачам у справі, третій особі та суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив, заперечення, пояснення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки http://dn.ki.court.gov.ua.

Заяву позивача про виклик свідків - задовольнити.

Викликати в судове засідання для допиту в якості свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Суд попереджає свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Витребувати від Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби України в м. Києві та Київській області:

- наявну інформацію щодо місця народження, серії та номеру свідоцтва про народження (ким та коли видане) та місця фактичного проживання ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , батько - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мати - ОСОБА_6 (інші дані невідомі));

- наявну інформацію стосовно матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_6 (інші дані не відомі), а саме інформацію щодо її по-батькові, дати та місця народження, серії та номеру паспорту (ким, коли виданий), РНОКПП, зареєстрованого місця проживання, фактичного місця проживання, роботи, контактні телефони.

Якщо відповідна інформація наявна, суду слід надати належним чином завірені копії документів, що підтверджують таку інформацію.

Якщо зазначена інформація відсутня, слід повідомити про це суд.

Витребувати від Центрального відділу державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ):

- наявну інформацію щодо місця народження, серії та номеру свідоцтва про народження, серії та номеру свідоцтва про укладення шлюбу між батьками (ким та коли видані), місця фактичного проживання ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , батько - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , останнє відоме місце реєстрації АДРЕСА_1 , мати - ОСОБА_6 (інші дані невідомі));

- наявну інформацію стосовно матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_6 (інші дані не відомі), а саме інформацію щодо її по-батькові, дати та місця народження, серії та номеру паспорту (ким, коли виданий), РНОКПП, зареєстрованого місця проживання, фактичного місця проживання, роботи, контактні телефони.

Якщо відповідна інформація наявна, суду слід надати належним чином завірені копії документів, що підтверджують таку інформацію, в тому числі Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян стосовно народження ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) та стосовно укладення шлюбу між його батьками ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , останнє відоме місце реєстрації АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Дніпровським РУГУ ВМС України в м. Києві 20.07.1995 року) та ОСОБА_6 (інші дані невідомі).

Якщо зазначена інформація відсутня, слід повідомити про це суд.

Витребувати від Управління з питань державної реєстрації актів цивільного стану та проставлення апостилю Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції:

- наявну інформацію щодо місця народження, серії та номеру свідоцтва про народження, серії та номеру свідоцтва про укладення шлюбу між батьками (ким та коли видані), місця фактичного проживання ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , батько - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , останнє відоме місце реєстрації АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Дніпровським РУГУ ВМС України в м. Києві 20.07.1995 року, мати - ОСОБА_6 (інші дані невідомі));

- наявну інформацію стосовно матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_6 (інші дані не відомі), а саме інформацію щодо її по-батькові, дати та місця народження, серії та номеру паспорту, серії та номеру свідоцтва про укладення шлюбу (ким та коли видані), РНОКПП, зареєстрованого місця проживання, фактичного місця проживання, контактні телефони.

Якщо відповідна інформація наявна, суду слід надати належним чином завірені копії документів, що підтверджують таку інформацію, в тому числі Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян стосовно народження ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) та стосовно укладення шлюбу між його батьками ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , останнє відоме місце реєстрації АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Дніпровським РУГУ ВМС України в м. Києві 20.07.1995 року) та ОСОБА_6 (інші дані невідомі).

Якщо зазначена інформація відсутня, слід повідомити про це суд.

В іншій частині клопотання про витребування доказів - відмовити.

Витребувати від Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації письмовий висновок щодо розв`язання спору стосовно визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Текст ухвали складений 01.07.2020 року.

Суддя -