Справа № 755/7752/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" червня 2020 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Чех Н.А.,

за участю секретаря судових засідань - Кузьменко А.М.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

представник позивача - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства з експлуатації і ремонту житловогло фонду «Житло-Сервіс» про порушення прав споживача,

установив:

Позивач звернулась до суду з позовною заявою про порушення прав споживача посилаючись на те, що відповідно до Акту про залиття від 26.07.2015 року, складеного КПЕРЖФ «Житло-Сервіс», у першому абзаці другої сторінки якого зазначено: причиною залиття квартири АДРЕСА_1 є аварія на внутрішньо квартирній системі водопостачання у вище розташованій квартирі АДРЕСА_2 , а саме - лопнула самовільно встановлена власником квартири гнучка підводка гарячої води до умивальника, встановленого в приміщенні кухні. Під час аварії 22.06.2015 року представники відповідача допустили протиправну бездіяльність, а саме не здійснили проникнення до її житла з метою усунення причин аварії, яка на їх думку нібито мала місце у її квартирі АДРЕСА_2 , що не відповідає п. 3 ст. 17 Закону України «Про житлово-комунальні послуги». В уточненій позовній заяві позивач послалась на те, що в Акті відповідача про залиття від 26.06.2015 року зазначено про її присутність при проведенні комісії, однак це не відповідає дійсності, оскільки на той момент її не було вдома. 26.06.2015 року вона перебувала за межами міста Києва, що свідчить про недостовірність інформації в оспорюваному акті. Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 24.04.2018 року визнано протиправною бездіяльність відповідача щодо не ознайомлення її, як власника квартири АДРЕСА_2 під час складання Акту про аварію від 22.06.2015 року, та щодо не занесення до Акту про аварію розділу «з актом ознайомлені мешканці квартир». Крім того, в Акті (четвертий абзац друга сторінка) не вказано її дані, що свідчить про не ознайомлення її з Актом. Просила суд визнати недостовірною інформацію, яка викладена в Акті про залиття від 26.06.2015 року про те, що акт складено в її присутності; визнати дії відповідача протиправними щодо надання недостовірної інформації в Акті про залиття про її присутність при складанні акту; визнати бездіяльність відповідача протиправною щодо не ознайомлення її під час складання акту; визнати акти від 22.06.2015 року та від 26.06.2015 року недійсними та нечинними.

В судовому засіданні позивач та її представник підтримали обставини викладені у позовній заяві, уточненій позовній заяві, пояснення до позову, заперечення, та уточнені позовні вимоги, просили їх задовольнити.

Представник відповідача до суду не з`явився, про день, час та місце розгляду справи сповіщався згідно норм процесуального законодавства.

В суді були допитані свідки зі сторони позивача - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

Свідок ОСОБА_3 показав, що знайомий з позивачем. 26.06.2015 року з 8.00 години до 20.00 години вони були з нею поза межами міста Києва.

Свідок ОСОБА_4 зазначив, що знайомий з позивачем. 26.06.2015 року вони з позивачем, ОСОБА_3 та ОСОБА_7 разом їздили до родички позивача - бабусі, якій більше 90 років. Їхали по Житомирській трасі.

Свідок ОСОБА_5 , який з позивачем є друзями, зазначив про те, що вони з позивачем 22.06.2015 року були на відпочинку, приблизно з 9 години. Їздили на шашлики. Були ОСОБА_1 , ОСОБА_7 та він з дитиною. Згодом підійшла його колишня дружина. З ранку були у ОСОБА_6 , потім, приблизно з 12 години, поїхали на шашлики.

Свідок ОСОБА_6 , що є з позивачем друзями, зазначив, що 22.06.2015 року вони збиралися, спочатку заїхали до нього, потім поїхали на шашлики. До нього приїхали дуже рано, були ОСОБА_5 з сином, позивач та ОСОБА_7 . На пікнік поїхали приблизно о 12 годині, туди приїхала дружина ОСОБА_5 .

Свідок ОСОБА_7 зазначив, що 26.06.2015 року з ранку, приблизно з 8 години ранку він перебував разом з ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , їздили до с. Бучмаки. Повернулись до м. Києва у вечері, приблизно о 20 годині.

Аналогічні свідчення вказаних свідків викладені у протоколах опитування особи за її згодою, складених адвокатом позивача.

Вислухавши пояснення позивача та її представника, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Дана позовна заява надійшла до суду 23.05.2017 року.

24.05.2017 року проведено автоматичний розподіл судової справи між суддями (головуючий суддя - Арапіна Н.Є.).

Ухвалою від 29.05.2017 року відкрито провадження у справі.

02.10.2017 року надійшли пояснення до позову від представника позивача.

07.05.2018 року до суду надійшла уточнена позовна заява.

В судовому засіданні 23.05.2018 року підготовче провадження закрито, справа призначена до судового розгляду.

22.08.2018 року від представника відповідача надійшли пояснення по суті справи.

19.09.2018 року головуючим постановлено ухвалу про визнання відводу заявленого представником позивача необґрунтованим.

Ухвалою від 01.10.2018 року (суддя Виниченко Л.М.) у задоволенні заяви представника позивача про відвід судді відмовлено.

18.01.2019 року головуючим постановлено ухвалу про визнання відводу заявленого позивачем необґрунтованим, провадження зупинено.

Ухвалою від 23.01.2019 року (суддя Виниченко Л.М.) у задоволенні заяви позивача про відвід судді відмовлено.

01.02.2019 року провадження у справі відновлено.

Ухвалою судді Арапіної Н.Є. від 13.05.2019 року задоволено заяву судді Арапіної Н.Є. про самовідвід.

14.05.2019 року проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддя, визнано головуючого суддю - Чех Н.А.

Ухвалою суду від 26.09.2019 року закрито провадження в частині позовних вимог, викладених у п. 4.

04.09.2019 року надійшли заперечення позивача на пояснення відповідача.

В суді встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2 .

Встановлено, що 22.06.2015 року в будинку АДРЕСА_1 сталося залиття квартири АДРЕСА_1 .

22.06.2015 року Начальником відділення № 1 КП «Житло-сервіс» затверджено Акт про аварію, де вказано наступне. Працівники КП «Житло-сервіс»: слюсар- сантехнік АРС ОСОБА_8 , електрослюсар АРС ОСОБА_9 , слюсар-сантехнік будинку ОСОБА_10 , робітних з комплексного прибирання ОСОБА_11 склали даний акт про те, що 22.06.2015 року в квартирі АДРЕСА_2 трапилась аварія на внутрішньо квартирній системі гарячого водопостачання, а саме: відбувся порив гнучкої підводки до змішувача на кухні. О 7.50 годині 22.06.2015 року на ОДС надійшла заявка від власника квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_1 з приводу витоку води під мийкою в кухні. Заявка зареєстрована в журналі заявок. О 8.15 того ж дня слюсарем-сантехніком ОСОБА_8 та електрослюсарем ОСОБА_9 , в присутності ОСОБА_1 зафіксовано порив гнучкої підводки до змішувача на кухні; залиття підлоги, часткове залиття стін приміщення квартири та місце загального користування великою кількістю води. На момент приїзду працівників підприємства подача холодного та гарячого водопостачання перекрито невідомими особами. О 9.30 робітником ОСОБА_11 разом з власником квартири АДРЕСА_3 піднялись на поверх квартири АДРЕСА_2 допомогти власнику квартири прибрати воду, яка заливала квартири АДРЕСА_1 та АДРЕСА_3 . На момент їх приходу коридор 2 поверху 4 під`їзду та підлога квартири АДРЕСА_2 по всьому периметру були залиті водою, спостерігалась вологість на стінах на висоті приблизно 15-20 см. О 10.30 по заявці ОДС, яка зафіксована в журналі реєстрації заявок, слюсар-сантехнік ОСОБА_10 прибув до квартири АДРЕСА_2 , та підтвердив порив гнучкої підводки ГВП на кухні. На момент обстеження вода в квартирі АДРЕСА_2 була прибрана. Причиною аварії стало недбале відношення квасника квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_1 до сантехнічного обладнання. За висновками рекомендовано власнику квартири АДРЕСА_2 привести сантехнічне обладнання до справного стану.

26.06.2015 року комісія у складі головного інженера ОСОБА_12 , інженера ОСОБА_13 , старшого майстра ОСОБА_14, майстра житлового будинку ОСОБА_15 , слюсара-сантехніка (слюсар-електрик) ОСОБА_10 , слюсара-сантехніка (представник аварійно-ремонтної служби) ОСОБА_8 , слюсара-електрика (представник аварійно-ремонтної служби) - ОСОБА_9 , склала Акт про залиття, який затверджено начальником відділення № 1. У даному Акті зазначено наступне. Акт складено в присутності представника власника (наймача) АДРЕСА_1 ОСОБА_18 , власника (наймача) квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_1 22.06.2015 року в будинку АДРЕСА_1 трапилось залиття з вище розташованої квартири АДРЕСА_2. В квартирі АДРЕСА_1 виявлені пошкодження у коридорі, кухні, кладовій, кімнатах, ванні та вбиральні. Причиною залиття квартири АДРЕСА_1 є аварія на внутрішньо квартирній системі водопостачання у вище розташованій квартирі АДРЕСА_2 , а саме: лопнула самовільно встановлена власником квартири гнучка підводка гарячої води до умивальника, встановленого в приміщенні «кухня». Рекомендовано власнику квартири АДРЕСА_2 вирішити питання щодо відшкодування збитків власнику квартири АДРЕСА_1 . Акт підписано членами комісії. З актом ознайомлені: представник квартири АДРЕСА_1 - ОСОБА_16 , та ним підписано. У графі власник (наймач) кв. АДРЕСА_2 прізвище та підпис відсутні. Акт складено в одному оригінальному примірнику, який буде зберігатись у відділенні № 1 КП «Житло-сервіс» за адресою: вул. Котельникова, 11 м . Київ. У Акті міститься графа щодо відмови від підпису власників квартир, де наручно зазначено: 27.07.2015 року представнику власника АДРЕСА_2 ОСОБА_17 за його проханням, надіслано акт про залиття від 26.06.2015 року, електронною поштою. 28.07.2015 року представник власника АДРЕСА_2 ОСОБА_17 особисто зробив фотокопію акту про залиття від 26.06.2015 року. Станом на 31.07.2015 року ОСОБА_1 акт про залиття від 26.06.2015 року не підписаний.

Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, типовий зразок якого міститься у Правилах.

Додатком 4 до вказаних Правил встановлено форму акта, з якої вбачається, що в ньому повинно бути відображено: дату складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

З показів свідків було встановлено, що ОСОБА_1 26.06.2015 року, приблизно з 8 години ранку до 20 години була відсутня у м. Києві.

Дана обставини свідчить про те, що Акт про залиття від 26.06.2015 року був складений без присутності ОСОБА_1 , а тому інформація про її присутність є недостовірною.

З Акту від 26.06.2015 року встановлено, що в цей день працівники відповідача не ознайомили ОСОБА_1 зі складанням даного акту. Дане підтверджується самим актом. Крім того, у поясненнях відповідача по суті справи зазначено, що вони намагалися ознайомити ОСОБА_1 з даним Актом. У матеріалах справи містяться Акти від 30.06.2015 року, 01.07.2015 року, 09.07.2015 року про те, що працівники відповідача намагалися потрапити до квартири позивача з метою підписання акту про залиття, однак доступу до квартири немає, тамбурні двері з ліфтового холу зачинені, дзвінка до квартири немає. Домашній та мобільний номер телефону не відповідає. 15.07.2015 року рекомендованим листом надіслано лист про прибуття до відділення з метою ознайомлення та підписання актів про залиття квартири АДРЕСА_1 та АДРЕСА_3 . Документи щодо вручення акту 26.06.2015 року відсутні.

Викладене дає підстави для задоволення позовних вимог позивача в цій частині.

З приводу визнання актів від 22.06.2015 року та 26.06.2015 року недійсними та нечинними суд приходить до наступного.

Дану вимогу позивач обґрунтовує тим, що акти не відповідають типовій формі, яка передбачена Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, відсутній підпис директора ОСОБА_19 та не ознайомлення її з актом.

Аналізуючи оспорювані акти встановлено, що вони відповідають типовому зразку, що міститься у Правилах.

Акти підписані членами комісії, та затверджені начальником відділення № 1 КПЕРЖФ «Житло-сервіс» Бойко І., та містить відповідну печатку.

Європейський суд з прав людини наголошує, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право порушити в суді чи відповідному органі будь-який позов, який стосується його цивільних прав та обов`язків; таким чином, пункт передбачає «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу до суду, тобто право порушувати в судах позов для вирішення цивільного спору.

Відповідно до статті 3 Цивільного кодексу України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановлені його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах, закріплені можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу.

Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно частини 1, 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено статтею 15 Цивільного кодексу України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання.

Зміст конституційного права особи на звернення до суду за захистом своїх прав визначений статтею 16 Цивільного кодексу України, відповідно до приписів якої, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, при цьому, способами захисту цивільних прав і інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

По даній справі позивач просить визнати Акт про аварію від 22.06.2015 року та Акт про залиття від 26.06.2015 року недійсними, однак, спірні акти не мають ознак правочину у розумінні статті 202 Цивільного кодексу України, а тому не підлягають визнанню недійсними, що дає підстави суду для відмови у задоволенні даної вимоги.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 12, 13, 15, 76-78, 81, 141, 258, 259, 264, 265, 273, 280-284, 289, 354, 355 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Комунального підприємства з експлуатації і ремонту житловогло фонду «Житло-Сервіс» про порушення прав споживача - задовольнити частково.

Визнати недостовірною інформацію, яка виклоадена в Акті про залиття від 26 червня 2015 року Комунального підприємства з експлуатації і ремонту житловогло фонду «Житло-Сервіс» про те, що акт складений в присутності: власника (наймача) кв. (прим.) АДРЕСА_2 - ОСОБА_1 .

Визнати дії Комунального підприємства з експлуатації і ремонту житловогло фонду «Житло-Сервіс» щодо надання недостовірної інформації в Акті про залиття від 26 червня 2015 року про те, що акт складений в присутності: власника (наймача) кв. (прим.) АДРЕСА_2 - ОСОБА_1 - протиправними.

Визнати бездіяльність Комунального підприємства з експлуатації і ремонту житловогло фонду «Житло-Сервіс» щодо неознайомлення ОСОБА_1 власника квартири АДРЕСА_2 під час складання акту про залиття від 26 червня 2015 року відповідно до п.п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій - протиправною.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складання повного судового рішення - 25.06.2020 року.

Суддя: