Справа № 152/21/20
УХВАЛА

30 червня 2020 року м. Шаргород

Справа №152/21/20

Провадження №2/152/97/20

Шаргородський районний суд

Вінницької області

в складі:

головуючого судді Славінської Н.Л.,

з участю:

секретаря судового засідання Бабиної І.Д.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Лиська В.П.,

розглянувши в залі суду у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Шаргородського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), про виключення відомостей про батька дитини із актового запису про народження,

встановив:

10.01.2020 року до Шаргородського районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Зведенівської сільської ради Шаргородського району Вінницької області, про виключення відомостей про батька дитини із актового запису про народження.

В позовній заяві позивач просить ухвалити рішення, яким виключити відомості про нього, як про батька, з актового запису №01 від 24.01.2014 року про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складеного виконкомом Зведенівської сільської ради Шаргородського району Вінницької області.

Провадження у справі відкрито 23.01.2020 року із проведенням розгляду справи за правилами загального позовного провадження із здійсненням підготовчого провадження та призначенням підготовчого засідання на 20.02.2020 року, в яке викликані учасники справи (а.с.24-25).

Крім того, відмовлено у клопотанні позивача про залучення до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Зведенівської сільської ради Шаргородського району Вінницької області; залучено до участі в даній справі в якості третьої особи, яка не має самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, Шаргородський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області.

Також, відповідачу запропоновано судом надати відзив на позов у строк, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня вручення їй ухвали суду від 23.01.2020 року, а також роз`яснено, що у випадку визнання нею позову у цей же строк вона може подати до суду заяву про визнання позову.

Ухвалу суду від 23.01.2020 року відповідач отримала 31.01.2020 року (а.с.31), та у встановлений судом строк надала до суду відзив на позов, зокрема, 11.02.2020 року (а.с.32-34).

До відзиву відповідач додала копію свідоцтва від 06.12.2019 року серії НОМЕР_1 про зміну імені, з якого вбачається, що вона ІНФОРМАЦІЯ_2 змінила ім`я, зокрема прізвище із « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 », про що складено відповідний актовий запис за №32 Шаргородським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області (а.с.35).

Також, до відзиву відповідач додала копію паспорта громадянина України №004364157, виданий 19.12.2019 року органом 0540 на ім`я ОСОБА_2 (а.с.36).

У зв`язку із вказаними вище обставинами 20.02.2020 року судом винесено ухвалу про зміну прізвища відповідача та назви третьої особи (а.с.46-47).

В подальшому 09.04.2020 року, 06.05.2020 року, 01.06.2020 року підготовчі засідання відкладалися за клопотанням представника позивача через неможливість прибуття до суду позивача, який знаходився за межами України (а.с.57, 63, 73).

Позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Лисько В.П. просять відзив залишити без розгляду з підстави, зазначеної у відповіді на відзив, а також залишити без задоволення всі клопотання, які відповідач заявила у відзиві, оскільки вони заявлені не у процесуальному порядку, встановленому ЦПК України.

Відповідач ОСОБА_2 у підготовче засідання не прибула повторно, про його дату, час та місце повідомлена належним чином, що підтверджується рекомендованим зворотним повідомленням про вручення судової повістки (а.с.78).

Клопотань про відкладення підготовчого судового засідання чи про його проведення у її відсутності, в порядку, передбаченому ч.3 ст.211 ЦПК України та ст.182 ЦПК України, відповідач ОСОБА_2 до суду не надсилала.

Так, ч.3 ст.211 ЦПК України встановлено, що учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ст.182 ЦПК України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено він встановлюється судом.

11.02.2020 року відповідач ОСОБА_2 надіслала до суду відзив на позовну заяву, у якому зазначила про неможливість прибуття у підготовче судове засідання 20.02.2020 року у зв`язку із народження нею ІНФОРМАЦІЯ_3 дитини ОСОБА_7 , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.32-34, 37).

06.04.2020 року відповідач ОСОБА_2 подала до суду заяву про зупинення провадження у справі до травня 2021 року у зв`язку із народженням у неї дитини ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.53).

Позивач та його представник не заперечують щодо проведення підготовчого засідання у відсутності відповідача.

Представник третьої особи 10.06.2020 року подав заяву про розгляд справи у його відсутності, зазначивши при цьому, що при розгляді спору покладається на вирішення суду (а.с.77).

Позивач та його представник не заперечують щодо проведення підготовчого засідання у відсутності представника третьої особи.

Підготовче судове засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.198 ЦПК України).

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч.1 ст.223 ЦПК України).

Підстав для відкладення підготовчого засідання, передбачених ч.2 ст.198 ЦПК України, не вбачається, оскільки відповідача належним чином повідомлено про дати, час і місце підготовчого засідання (а.с.31, 52, 62, 71, 78), вона не подавала заяв (клопотань) про відкладення підготовчого засідання з поважних причин, надіслала відзив на позов, у зв`язку із чим суд вважає за можливе проводити підготовче засідання у відсутності відповідача, оскільки перешкод для підготовчого засідання немає, так як питання, визначені ч.2 ст.197 ЦПК України, можуть бути розглянуті в даному підготовчому засіданні.

У надісланому до суду 11.02.2020 року відзиві на позовну заяву ОСОБА_2 , крім заперечень щодо позову ОСОБА_1 , зазначає вимоги та клопотання до суду (а.с.32-34).

Так, у абзацах 6-8 відзиву ОСОБА_2 зазначає, що перебуває на лікарняному у зв`язку із народженням дитини, у зв`язку із чим вважає, що, відповідно до ст.252 ЦПК України, провадження у справі слід зупинити у зв`язку із хворобою.

Разом з тим, у абзаці 27 відзиву ОСОБА_2 зазначає, мовою оригіналу наступне: «За законом, в справах про розірвання шлюбу чоловік не може бігти в суд на протязі року після народження дитини. В даній ситуації такого припису немає. Прошу суд застосувати аналогію закону і на цій підставі зупинити провадження в справі до весни 2021 р.».

Тобто, відповідач просить зупинити провадження до весни 2021 року, з невідомих причин, застосувавши аналогію закону.

Крім того, у абзаці 29 відзиву ОСОБА_2 просить витребувати з архіву суду справу №152/1706/17.

У абзаці 20 відзиву відповідач просить зменшити судові витрати вдвічі.

До того ж, у абзацах 16, 17, 24, 25, 28, 30 відзиву ОСОБА_2 зазначає про недоліки, які, на її думку містить позов, та просить суд, мовою оригіналу: «роз`яснити позивачу вимоги ст.175 ЦПК, вказати на недоліки заявленого позову».

Позивач 19.02.2020 року, без встановлення судом строку для подання відповіді на відзив, відповідно до вимог п.12 ч.2 ст.197 ЦПК України, надіслав до суду відповідь на відзив (а.с.42-43).

У відповіді на відзив позивач, крім заперечень на відзив, заявив клопотання про залишення відзиву ОСОБА_2 без розгляду як такий, що поданий відповідачем після закінчення процесуальних строків, встановлених законом та ухвалою суду, без поважних причин, у зв`язку із втратою права на вчинення процесуальної дії із закінченням строку.

Дослідивши відзив на позов та відповідь на відзив, суд не вбачає підстав для розгляду і вирішення клопотань позивача у відповіді на відзив та відповідача у відзиві на позов, виходячи з наступного.

Частинами 1, 2 ст.174 ЦПК України встановлено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Вимоги до відзиву встановлені у ст.178 ЦПК України.

Так, відповідно до ст.178 ЦПК України, у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: 1) найменування (ім`я) позивача і номер справи; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб-громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; 3) у разі повного або часткового визнання позовних вимог вимоги, які визнаються відповідачем; 4) обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; 5) заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; 7) заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; 8) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. До відзиву додаються: 1) докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Статтею 179 ЦПК України встановлено вимоги до відповіді на відзив.

Так, ст.179 ЦПК України встановлено, що у відповіді на відзив позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення. Відповідь на відзив підписується позивачем або його представником. До відповіді на відзив застосовуються правила, встановлені частинами третьою-п`ятою статті 178 цього Кодексу. Відповідь на відзив подається в строк, встановлений судом. Суд має встановити такий строк подання відповіді на відзив, який дозволить позивачу підготувати свої міркування, аргументи та відповідні докази, іншим учасникам справи отримати відповідь на відзив завчасно до початку розгляду справи по суті, а відповідачу надати учасникам справи заперечення завчасно до початку розгляду справи по суті.

Таким чином, вказані норми містять вимоги до заяв по суті, які подаються учасниками справи.

Частинами 1, 2 ст.182 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено він встановлюється судом.

Відповідно до ч.3 ст.13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Частиною 1 ст.43 ЦПК України встановлено, що учасники справи мають право, в тому числі, подавати заяви та клопотання.

Виходячи з наведеного, суд не вбачає підстав для розгляду та вирішення клопотань позивача та відповідача, які заявлені останніми, відповідно, у відповіді на відзив та відзиві на позов, оскільки вони заявлені не у передбачений ЦПК України спосіб, тобто не у процесуальному порядку, встановленому ст.182 ЦПК України.

Крім того, суд звертає увагу учасників справи, що заявлення клопотань у не передбачений процесуальним законом спосіб, має ознаки зловживання процесуальними правами.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 3 ст.44 ЦПК України встановлено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.44 ЦПК України, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Таким чином, подання учасниками справи клопотань у відповіді на відзив та відзиві на позов визнається судом зловживанням процесуальними правами, у зв`язку із чим вони підлягають залишенню без розгляду.

При цьому, суд вважає за необхідне роз`яснити сторонам та їх представникам, а також третій особі вимоги ст.ст.182, 183 ЦПК України щодо подання заяв з процесуальних питань та загальних вимог до форми та змісту письмових заяви, клопотання, заперечення.

Керуючись ст.ст.13, 43, 44, 49, 174, 178, 179, 182, 183, 223, 260 ЦПК України,

ухвалив:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про залишення без розгляду відзиву ОСОБА_2 , викладене у відповіді на відзив, залишити без розгляду.

Клопотання відповідача ОСОБА_2 про зупинення провадження у справі у зв`язку із хворобою; про зупинення провадження у справі до весни 2021 року, застосувавши аналогію закону; про витребування з архіву суду справи №152/1706/17; про зменшення судових витрат вдвічі; про роз`яснення позивачу вимог ст.175 ЦПК; про вказання позивачу на недоліки заявленого позову, викладені у відзиві, залишити без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи вимоги ст.ст.182, 183 ЦПК України:

«Стаття 182. Заяви, клопотання і заперечення

1. При розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

2. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

3. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено він встановлюється судом.

Стаття 183. Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення

1. Будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України);

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним іноземним законом (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

2. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

3. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд.

4. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.».

Копію ухвали надіслати учасникам справи для відома та виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення щодо неї можуть бути включені у апеляційну скаргу на рішення суду у цій справі.

Суддя: