РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2020 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Майдан С.І.,

при секретарі Кирпиченко І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Херсоні заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Херсонська міська рада про встановлення факту належності правовстановлюючого документу,

встановив:

Заявник звернувся до суду з вказаною заявою, в якій просить встановити факт належності йому ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та його померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 дружині ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , правовстановлюючого документу Свідоцтва про право власності на житло №2372, яке видано 19.08.1993 року згідно наказу Фонду комунального майна м.Херсона. Заявлені вимоги обґрунтував тим, що 19.08.1993 року згідно розпорядження Фонду комунального майна м.Херсона заявнику та його дружині видано свідоцтво про право власності на житло АДРЕСА_1 НОМЕР_1 , яке посвідчує АДРЕСА_2 , належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Однак, в свідоцтві прав право власності помилково вказані прізвища заявника як « ОСОБА_5 » замість вірного « ОСОБА_6 », а дружини « ОСОБА_5 » замість вірного « ОСОБА_6 ». Дружина заявника ІНФОРМАЦІЯ_4 . Через наявність помилки у прізвищах заявник не може розпорядитись належним йому нерухомим майном. У зв`язку з чим, заявник звернувся до суду з даною заявою.

Ухвалою суду від 02.09.2019 року відкрито провадження за справою та призначено до розгляду.

Ухвалою суду від 22.06.2020 року заяву ОСОБА_1 в частині встановлення факту належності померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , правовстановлюючого документу Свідоцтва про право власності на житло №2372, яке видано 19.08.1993 року згідно наказу Фонду комунального майна м.Херсона залишено без розгляду, оскільки вбачається спір про право.

Заявник в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про перенесення розгляду справи.

Згідно ст.223 ЦПК України, суд визнає причини неявки неповажними і вирішує справу розглядати за даної явки і наявних матеріалів у справі.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31.03.1995р. передбачено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Як роз`яснено в п.12 постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Разом з тим, цей порядок не застосовується, якщо виправлення в таких документах належним чином не застережені або ж їх реквізити нечітко виражені внаслідок тривалого використання, неналежного зберігання, тощо. Це є підставою для вирішення питання про встановлення факту, про який йдеться в документі, відповідно до чинного законодавства.

Судом встановлено, що відповідно до актового запису про шлюб №7, зробленого 04.03.1963 року Тюзьким райРАЦС с.Санташ Киргизької РСР, 04 березня 1963 року зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 (в свідоцтві зазначено на російській мові « ОСОБА_7 ») та ОСОБА_8 (в свідоцтві зазначено на російській мові « ОСОБА_9 »). Після реєстрацію шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_6 » .

Згідно свідоцтва №2372 від 19.08.1993 року Фонд комунального майна м.Херсона посвідчує, що квартира АДРЕСА_3 , яка знаходиться на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Свідоцтво зареєстровано в Херсонському МБТІ в реєстровій книзі №8 за реєстровим №3054 25.10.1993 року.

З матеріалів інвентарної справи №27368 вбачається, що у правовстановлюючому документі, а саме: у Свідоцтві №2372 від 19.08.1993 року Фонду комунального майна м.Херсона, допущена помилка у написанні прізвища заявника, усунення якої є неможливим в позасудовому порядку, тому наявними є підстави для встановлення факту, що має юридичне значення.

Таким чином, враховуючи, що встановлення факту належності правовстановлюючого документу має для заявника юридичне значення, оскільки необхідно для реалізації свого права на розпорядження майном, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 про встановлення факту належності правовстановлюючого документу є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Довідку Управління обліку, розподілу та приватизації житла Херсонської міської ради вих.№17/12 від 20.01.2020 року згідно якої відповідно до архівних даних Управління обліку, розподілу та приватизації житла Херсонської міської ради, питання приватизації квартири АДРЕСА_2 , не розглядалось, суд до уваги не приймає, оскільки довідка спростовується свідоцтвом №2372 про право власності на житло від 19.08.1993 року Фонду комунального майна м.Херсона, яке зареєстровано в Херсонському МБТІ 25.10.1993 року в реєстровій книзі №8 за реєстровим №3054.

Керуючись ст.ст.81, 89, 258-259, 263, 305-308, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

вирішив:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Херсонська міська рада про встановлення факту належності правовстановлюючого документу задовольнити.

Встановити факт належності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , правовстановлюючого документу на квартири АДРЕСА_2 , Свідоцтва про право власності на житло №2372, яке видано 19.08.1993 року згідно наказу Фонду комунального майна м.Херсона на ім`я ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів безпосередньо до апеляційного суду Херсонської області з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У відповідності до п.п.15.5 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Херсонський міський суд Херсонської області.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи за веб-адресою Херсонського міського суду Херсонської області: https://court.gov.ua/sud2125/.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або про прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.І.Майдан