Справа №337/2396/20
Провадження №2/337/1282/2020
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 червня 2020 року м.Запоріжжя

Суддя Хортицького районного суду міста Запоріжжя Сидорова М.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про скасування договору найму житлового приміщення (квартири) та виселення із квартири без надання іншого житла,

ВСТАНОВИВ:

17.06.2020р. до суду надійшла вказана позовна заява в якій ОСОБА_1 , інтереси якої по довіреності представляє ОСОБА_4 , просить розірвати договір найму житлового приміщення в квартирі АДРЕСА_1 , який укладений 19.10.2015р. між нею та ОСОБА_2 та виселити ОСОБА_2 із вказаної квартири без надання іншого житла.

Однак, суд вважає, що вона не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України.

Так, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви повинен бути доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем заявлено вимоги про: 1) розірвання договору найму; 2) виселення.

Згідно з пп.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн.).

Відповідно до абз.2 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Однак, при поданні даного позову позивачка судовий збір за дві немайнові вимоги не сплатила і заявила клопотання про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на те, що матеріальне становище позивача не дозволяє сплатити судовий збір, оскільки вона є пенсіонеркою за віком, самостійно обслуговувати себе не може, потребує постійного прийому медичних препаратів.

Відповідно до ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Такі докази повинна надати сторона, яка заявляє відповідне клопотання.

Враховуючи вищевикладене, оцінивши повідомлені позивачем обставини та надані докази, суд вважає, що позивачка не надала суду належних та допустимих доказів на підтвердження її незадовільного майнового стану, який позбавляє можливості сплатити судовий збір за подання даного позову до суду.

Як зазначено в клопотанні про відстрочення сплати судового збору, позивачка є пенсіонеркою, тобто отримує дохід у вигляді пенсії, але доказів про розмір пенсії та доказів, що такий розмір доходу не дозволяє їй сплати судовий збір в сумі 1681,60 грн. за дві вимоги немайнового характеру, позивач суду не подала.

За таких обставин суд не знаходить законних підстав для відстрочення сплати судового збору, у зв`язку з чим в задоволенні відповідного клопотання слід відмовити.

У відповідності до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки вказані судом недоліки перешкоджають прийняттю позовної заяви до судового розгляду, то її слід залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків протягом 5-ти днів з дня отримання копії ухвали.

Вказані недоліки повинні бути усунені шляхом надання суду платіжного документу про сплату судового збору на користь держави в сумі 1681,60 грн. за дві позовні вимоги немайнового характеру (Отримувач коштів: УК у Хорт.р-ні м.Зап./Хортиц./22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38025414; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0008008; Код класифікації доходів бюджету: 22030101), або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, суд вважає необхідним вказати, що відповідно до ч.2 ст.175 ЦПК України, позовна заява підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатись до суду в інтересах іншої особи.

Дана позовна заява подана та підписана представником позивача за довіреністю ОСОБА_4 , як фізичною особою без статусу адвоката, із підтвердженням її повноважень виключно копією довіреності.

Відповідно до ст.60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Аналіз зазначеної норми дає підстави для висновку, що представник за довіреністю може здійснювати представництво інтересів сторони у цивільних справах з трудових відносин та у малозначних справах.

Малозначні справи визначені ч.6 ст.19 ЦПК України та відповідно до ч.4 ст.19, ч.1 ст.274 ЦПК України, розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження.

В той же час, про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження позивачем подається клопотання в письмовій формі одночасно з поданням позовної заяви або може міститися у ній (ч.1 ст.276 ЦПК України).

Суд враховує, що не оформлення такого клопотання та не зазначення в позовній заяві про розгляд справи в спрощеному порядку не є обов`язковою та беззаперечною підставою для усунення недоліків позовної заяви, в іншому випадку це можна розцінювати, як формальний підхід до розгляду заяви.

Водночас для встановлення, чи може уповноважена за довіреністю особа ОСОБА_4 представляти інтереси позивача в даній справі, позивачу доцільно визначитись, чи є дана справа для позивача малозначною та чи можливий її розгляд в порядку спрощеного провадження.

Керуючись ст.175, 177, 185, 259-261, 353 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір»,

У Х В А Л И В :

В задоволені клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про скасування договору найму житлового приміщення (квартири) та виселення із квартири без надання іншого житла - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що інакше позов буде вважатися неподаним і йому повернутий.

Ухвала суду в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Хортицький районний суд м.Запоріжжя протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, з метою запобігання поширенню короновірусної хвороби (COVID-19), строк апеляційного оскарження продовжується на строк дії такого карантину.

Суддя М.В.Сидорова