Справа № 529/387/20
УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

19 червня 2020 року смт. Диканька

Суддя Диканського районного суду Полтавської області Гвоздик А. Є., розглянувши зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей та стягнення аліментів, по цивільній справі за первинним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Диканського районного суду перебуває вказана вище цивільна справа.

17.06.2020 року до суду відповідач за первинним позовом подав, зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей та стягнення аліментів на їх утримання.

Розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви, приходжу до висновку, що даний позов слід залишити без руху з наданням позивачеві строку для усунення її недоліків, виходячи з наступних підстав.

Ч.1 ст. 194 ЦПК України вказує, що позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам ст. 175 і ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст. 194 ЦПК України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог , встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Згідно ч.1, 2 ст. 161 СК України, якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення.

За змістом ч. 4, 5 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Пунктом 72 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24.09.2008 року №866, передбачено, що для розв`язання спору, що виник між батьками, щодо визначення місця проживання дитини, один з батьків подає службі у справах дітей за місцем проживання дитини заяву, копію паспорта, довідку з місця реєстрації (проживання), копію свідоцтва про укладення або розірвання шлюбу (у разі наявності), копію свідоцтва про народження дитини, довідку з місця навчання, виховання дитини, довідку про сплату аліментів (у разі наявності).

Під час розв`язання спорів між батьками щодо визначення місця проживання дитини служба у справах дітей має захищати інтереси дитини з урахуванням рівних прав та обов`язків матері та батька щодо дитини.

Працівник служби у справах дітей за місцем проживання дитини проводить бесіду з батьками та відвідує їх за місцем проживання, про що складає акт.

У разі коли батьки дитини проживають у межах різних адміністративно-територіальних одиниць, той із батьків, який подав заяву про визначення місця проживання дитини з ним, звертається до служби у справах дітей за місцем свого проживання для здійснення обстеження його житлово-побутових умов та складення акта обстеження умов проживання. Зазначений акт передається заявником до служби у справах дітей за місцем проживання дитини, працівник якої проводить з ним бесіду.

Після обстеження житлово-побутових умов, проведення бесіди з батьками та дитиною служба у справах дітей складає висновок про визначення місця проживання дитини і подає його органу опіки та піклування для прийняття відповідного рішення.

Однак, в даній зустрічній позовній заяві не викладено обставин та не зазначено доказів, які підтверджують незгоду відповідача на визначення місця проживання малолітніх дітей з батьком, наявності спору між батьками щодо визначення місця проживання дитини;

В той же час, до матеріалів позовної заяви не додано висновок органу опіки і піклування щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, які бажають проживати з дитиною, а також на підставі інших документів, що стосуються справи, як це передбачено ст. 19 СК України;

Також, звертаючись з позовом до суду, позивачем не надано характеризуючих даних про особу матері дитини, її майновий стан та житлові умови, інше.

Позивачем не надано довідки та характеристики з місця роботи і місця проживання, інші документи, що характеризують батьків і їх відношення до дитини, поведінку за місцем роботи і за місцем проживання, а також акти обстеження житлових умов батьків, на предмет визначення місця проживання дитини.

Окрім того, як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач просить суд визначити місце проживання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проте не ставить питання, перед судом стосовно її виклику в судове засідання, для з`ясування її думки, щодо даної позовної вимоги, хоча ч. 2 ст. 160 Сімейного кодексу України визначено, що якщо батьки проживають окремо, місце проживання дитини, яка досягла десяти років, визначається за спільною згодою батьків та самої дитини.

Згідно із ч. 1 ст.185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зокрема, відповідно до п. 5 ч. ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; значення доказів, що підтверджують вказані обставини. В той же час, ч. 6 цієї ж статті вказує, що у позовній заяві можуть бути вказані і інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Враховуючи викладені вище обставини, приходжу до висновку, що зустрічна позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, а тому повинна бути залишена без руху з наданням позивачеві строку вказаному вище, для усунення вказаних недоліків зустрічного позову.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дітей та стягнення аліментів, по цивільній справі за первинним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів залишити без руху та надати позивачеві для усунення недоліків строк - десять днів з дня отримання вказаної ухвали.

У разі неусунення вказаних недоліків у визначений термін, позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачеві без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Диканського районного суду А. Є. Гвоздик