Справа № 953/2828/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2020 року Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Губської Я.В.

при секретарі - Куценко Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради (м.Харків, вул. Чернишевська, 55), третя особа: Департамент реєстрації Харківської міської ради (м.Харків, пл. Конституції, 7) про зняття з реєстраційного обліку

ВСТАНОВИВ:

20.02.2020 року до суду звернувся з позовом ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом в якому просить зняти з реєстраційного обліку з квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову посилається на те, що рішенням Київського районного суду м.Харкова від 05.12.2019 року у справі за № 640/14994/19 було скасовано усиновлення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно рішення Харківського районного суду Харківської області від 30.10.2008 року по справі № 2о-199/08, переданий ОСОБА_2 на опікування органові опіки та піклування, виключено із актового запису № 240 від 15.06.2006 року, зробленого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Лозова реєстраційної служби Лозівського міськрайонного управління юстиції у Харківській області відомості про усиновлювачів - мати - ОСОБА_3 , батько- ОСОБА_1 , присвоєно ОСОБА_2 , прізвище, ім`я, по-батькові, яке він мав до усиновлення - ОСОБА_2 . Таким чином, на сьогоднішній час, на реєстраційному обліку в квартирі АДРЕСА_2 продовжує перебувати дитина, яка не є членом його сімї, та, взагалі, дитина, яка має інші прізвище, ім`я, по-батькові, ніж ті, за якими вона була поставлена на реєстраційний облік.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 03.03.2020 було відкрито спрощене позовне провадження та призначено справу до розгляду по суті в судове засідання.

Ухвалою від 27.05.2020 за клопотанням представника позивача прийнято до розгляду уточнену позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, третя особа: Департамент реєстрації Харківської міської ради про зняття з реєстраційного обліку.

Позивач в судове засідання не з`явився, представник позивача - адвокат Мірошніченко А.М. подав до суду заяву, в якій просить розглядати справи за його відсутності, викладене в позовній заяві підтримує та просить задовольнити.

Відповідач, представник в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений завчасно, належним чином, подав до суду письмові пояснення, в яких просить розглядати вказану справу за його відсутності, проти задоволення позивних вимог не заперечував.

Представник третьої особи - департаменту реєстрації Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений, подав до суду заяву, в якій просить розглядати справу за їх відсутності

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Вимогами ч.3 ст.12, ч.1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Звертаючись з позовом до суду, позивач ОСОБА_1 посилається на те, що ОСОБА_2 зареєстрований у його квартирі, проте в цій квартирі не проживає з 2019 року, не користується, не є членом сім`ї позивача, речей в квартирі немає, вказані обставини відповідачем належними доказами не спростовано.

Судом встановлено, що відповідно до рішення Київського районного суду м.Харкова від 05.12.2019 по справі №640/14994/19 скасовано усиновлення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно рішення Харківського районного суду Харківської області від 30.10.2008 року по справі № 2о-199/08, переданий ОСОБА_2 на опікування органові опіки та піклування, виключено із актового запису № 240 від 15.06.2006 року, зробленого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Лозова реєстраційної служби Лозівського міськрайонного управління юстиції у Харківській області відомості про усиновлювачів - мати ОСОБА_3 , батько- ОСОБА_1 , присвоєно ОСОБА_2 , прізвище, ім`я, по-батькові, яке він мав до усиновлення - ОСОБА_2 .(а.с. 34-40)

Відповідно до письмових пояснень представника департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради неповнолітній Біологічна мати ОСОБА_2 , після народження дитини надала заяву про відмову у вихованні та утриманні дитини. Реєстрація народження ОСОБА_2 проведена в книзі реєстрації актів про народження в відділі РАЦС по місту Лозова Лозівського міської ради Харківської області відповідно до ч. 2 ст. 135 СК України. Малолітній ОСОБА_2 був влаштованний до обласного спеціалізованного будинку дитини «Зелений гай». В грудні 2008 року неповнолітній був усиновлений родиною ОСОБА_1 та став проживати в сім`ї усиновителів за адресою: АДРЕСА_2 де був зареєстрований з 25.09.2015 року. (а.с. 41-44)

Враховуючи деструктивну поведінку неповнолітнього, яка представляла собою небезпеку для оточуючих, а також відповівдно до заяви батьків 30.09.2019 року ОСОБА_2 був влаштований до Комунального закладу соціального захисту для дітей «Центр соціальна - психологічної реабілітації дітей» міста Харкова». 17.10.2019 неповнолітній ОСОБА_2 був переведений до Комунального закладу «Харківський обласний центр соціально - психологічної реабілітації дітей «Гармонія», де знаходиться до теперішнього часу.

Відповідно до рішення Київського районного суду м. Харкова від 05.12.2019 року за №640/14994/19 усиновлення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було скасовано.

Згідно з інформацією, наданою Службою у справах дітей Лозівської міської ради Харківської області № 01-17/1198 від 12.06.2020 року, неповнолітнього ОСОБА_2 поновлено на первинний облік дітей, які залишилися без батьківського піклування Нерухоме майно на праві власності у дитини відсутнє, закріпленого права користування житлом неповнолітній не має. (а.с.72-73)

Згідно ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно до ч.1 ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 405 ЦК України член сім*ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Якщо виходити з розуміння сім`ї за житловим законодавством, то згідно ч.2 ст.64 ЖК України до членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Тут ознака постійного проживання є обов`язковою умовою розуміння сім`ї.

Відповідно до п.39 Постанови Пленуму ВССУ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» 07.02.2014 №5, члени сім`ї власника житла, які проживають разом із ним, мають право користування цим житлом відповідно до закону (особистий сервітут, частина перша статті 405 ЦК). Суди повинні мати на увазі, що таким законом не може бути ЖК УРСР, а застосуванню підлягають норми, передбачені главою 32 ЦК. З урахуванням зазначеного суди повинні виходити з того, що стосовно права членів сім`ї власника житлового приміщення на користування ним підлягають застосуванню положення статті 405 ЦК. Оскільки інше не встановлено законом, договором чи заповітом, на підставі яких встановлено сервітут, то відсутність члена сім`ї понад один рік без поважних причин є юридичним фактом, що є підставою для втрати членом сім`ї права користування житлом. У цьому випадку положення статей 71, 72 ЖК УРСР застосуванню не підлягають.

Отже, у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, зокрема шляхом зняття особи з реєстрації місця проживання, пред`явивши разом із тим одну з таких інших вимог, зокрема про позбавлення права користування житловим приміщенням.

Відповідно до п. 26 Правил реєстрації місця проживання та Порядку передачі органами реєстрації інформації до Єдиного державного демографічного реєстру, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 207 від 02.03.2016 року, зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється, зокрема, на підставі: рішення суду, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про зняття з реєстрації місця проживання особи.

З урахуванням викладеного, судом встановлено, що неповнолітній ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не проживає у квартирі за адресою: АДРЕСА_2 і не має права користування нею, оскільки не є її власником та членом сім`ї власника, при знятті його з реєстраційного обліку за вказаною адресою права неповнолітнього не будуть порушені, оскільки дитина проживає, отримує медичну допомогу та навчається за іншою адресою.

Таким чином, дослідивши усі надані докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки знайшли своє повне підтвердження в судовому засіданні. Доказів на спростування зазначеного до суду не надано.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог.

Керуючись ст.ст. 12,13, 81, 141, 263-265, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради (м.Харків, вул. Чернишевська, 55), третя особа: Департамент реєстрації Харківської міської ради (м.Харків, пл. Конституції, 7) про зняття з реєстраційного обліку- задовольнити.

Зняти з реєстраційного обліку неповнолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_2 .

На рішення суду першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення, а у випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до вимог п.15 Перехідних положень ЦПК України ( в ред. з 15.12.2017 року) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя: Я. В. Губська