ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

17 червня 2020 року

м. Харків

справа № 645/6560/18

провадження № 22-ц/818/448/20

Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Котелевець А.В.,

суддів - Бурлака І.В., Хорошевського О.М.,

за участі секретаря - Кравченко О.О.,

ім`я (найменування) сторін:

позивач - ОСОБА_1 ,

представник позивача - ОСОБА_2 ,

представник позивача - ОСОБА_3 ,

відповідач - ОСОБА_4 ,

відповідач - ОСОБА_5 ,

представник відповідача - ОСОБА_6 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_6 - представника ОСОБА_5 про відвід суддів Котелевець А.В., Бурлака І.В. за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 17 жовтня 2019 року в складі судді Онупко М.Ю.,

у с т а н о в и в:

Рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 17 жовтня 2019 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання договору дарування недійсним залишено без задоволення.

На зазначене рішення суду першої інстанції ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 19 листопада 2019 року за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 17 жовтня 2019 року відкрито апеляційне провадження, справа призначена до судового розгляду.

17 червня 2020 року в судовому засіданні ОСОБА_6 - представник ОСОБА_5 заявила усний відвід суддям Котелевець А.В., Бурлака І.В.

Заява мотивована тим, що 09 червня 2020 року Харківським апеляційним судом в складі суддів Бурлака І.В., Котелевець А.В., Яцини В.Б. розглянута справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Коробова Інна Григорівна, про визнання договору дарування недійсним (№ 638/18851/16-ц ), тобто за участю тих самих сторін, що і дана справа. За результатами розгляду вказаної справи судом апеляційної інстанції позов ОСОБА_1 задоволено. Вважає, що позиція колегії суддів є наперед сформована стосовно обставин справи, яка виключає безсторонність суду та дотримання принципу безпосередності дослідження доказів, передбаченого частинами першою, другою статті 89 ЦПК України.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України встановлено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Підстави для відводу (самовідводу) судді встановлено статтею 36 ЦПК України, згідно змісту якої суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 ЦПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суд, який розглядає справу має бути «безстороннім» в контексті частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Європейський Суд з прав людини у справі «Лавентс проти Латвії» (Lavents v. Latvia), рішення від 28листопада 2002 року, зазначив, що по-перше, йдеться про суб`єктивний підхід, для того щоб спробувати визначити переконання та особисту поведінку конкретного судді у конкретній обстановці.

Зокрема, суд не повинен суб`єктивно виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання; особиста безсторонність судді не ставиться під сумнів, аж доки не буде доведено протилежне.

Зі змісту заяви ОСОБА_6 - представника ОСОБА_5 про відвід суддів Котелевець А.В. та Бурлака І.В. вбачається, що вказаними суддями розглянута справа № 638/18851/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Коробова І.Г. про визнання договору дарування недійсним.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції (частина третя стаття 37 ЦПК України).

Положення процесуального закону щодо недопустимості повторної участі судді у розгляді справи, у даному випадку не діють, оскільки йдеться про участь судді у розгляді іншої справи № 645/6560/18, а не справи № 638/18851/16-ц.

Оскільки судом не встановлено і матеріалами справи не підтверджується наявність обставин, які б дійсно викликали сумнів у неупередженості або об`єктивності суддів Котелевець А.В. та Бурлака І.В., заява ОСОБА_6 - представника ОСОБА_5 про відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 33, 37, 40, 260, 261 ЦПК України, статтею 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_6 - представника ОСОБА_5 про відвід суддів Котелевець А.В., Бурлака І.В. - залишити без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий А.В. Котелевець

Судді І.В.Бурлака

О.М.Хорошевський