Справа № 930/2535/19
Провадження № 2/930/164/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.05.2020 року Немирівський районний суд

Вінницької області

у складі: головуючого судді - Науменка С.М.

за участю: секретаря судового засідання Андрущак Л.П.

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Немирів, цивільну справу № 930/2532/19 за позовом ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 до Новоселівської сільської ради про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, звернувся до Немирівського районного суду Вінницької області з позовом до Новоселівської сільської ради про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю, в якому просив визнати за ним право власності за набувальної давністю на житловий будинок, що розташований по АДРЕСА_1

Мотивуючи позов тим, що 08.07.2007 між ним та ОСОБА_3 був укладений договір купівлі-продажу, згідно якого, ОСОБА_1 , придбав у ОСОБА_3 житловий будинок по АДРЕСА_1 , про що свідчить розписка ОСОБА_4 про отримання ним коштів у сумів 500 доларів США. Однак договір купівлі-продажу не був посвідчений нотаріально.

21.06.2010 ОСОБА_3 помер. Спадкоємцем за законом на вказаний житловий будинок після смерті ОСОБА_3 , являється ОСОБА_5 , однак спадщину після смерті батька він не прийняв, рішенням Немирівського районного суду Вінницької області від 11.02.2019 року ОСОБА_5 відмовлено у визначені додаткового строку для прийняття спадщини.

Позивач у позові вказує те, що з 08.07.2007 він проживає у будинок по АДРЕСА_1 , доглядає за ним та сплачує земельний податок. У зв`язку з тим, що ОСОБА_3 помер, а за його життя договір купівлі продажу нотаріально посвідчений не був, тому позивач не має можливості будь-яким іншим шляхом оформити свої права на житло, окрім як звернутися до суду з даним позовом.

Представник позивача ОСОБА_6 до зали судового засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позов підтримує та просить його задовольнити.

Представник відповідача до зали судового засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у відсутність представника сільської ради, позов визнає не заперечує проти його задоволення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_1 (а.с. 13), відповідно до розписки наданої ОСОБА_3 , останній 08 липня 2007 року, отримав від ОСОБА_1 кошти у сумі 500 доларів США за продаж належного йому будинку по АДРЕСА_1 (а.с. 17), однак, як встановлено в судовому засіданні, належним чином договорів купівлі-продажу сторони не уклали, відповідно до довідки № 231 від 29.08.2019 року, виданої виконкомом Новоселівської сільської ради Немирівського району Вінницької області, житловий будинок та присадибна земельна ділянка, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , перебувають у користуванні ОСОБА_1 з 2007 року, земельний податок сплачується (а.с. 14).

Згідно ст. 344 ЦК України, особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Згідно Постанови пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» відповідно до частини першої статті 344 ЦК України особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено ЦК.

При вирішенні спорів, пов`язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, суди повинні враховувати, зокрема, таке:

- володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності;

- володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні. Вжиття звичайних заходів щодо забезпечення охорони майна не свідчить про приховування цього майна;

- володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності. У разі втрати не із своєї волі майна його давнісним володільцем та повернення цього майна протягом одного року або пред`явлення протягом цього строку позову про його витребування набувальна давність не переривається (частина третя статті 344 ЦК України). Не переривається набувальна давність, якщо особа, яка заявляє про давність володіння, є сингулярним чи універсальним правонаступником, оскільки в цьому разі вона може приєднати до часу свого володіння увесь час, протягом якого цим майном володіла особа, чиїм спадкоємцем (правонаступником) вона є (частина друга статті 344 ЦК). (п. 9 Постанови)

Враховуючи положення статей 335 і 344 ЦК, право власності за набувальною давністю може бути набуто на майно, яке належить на праві власності іншій особі (а не особі, яка заявляє про давність володіння), а також на безхазяйну річ. Отже, встановлення власника майна або безхазяйності речі є однією з обставин, що має юридичне значення, і підлягає доведенню під час ухвалення рішення суду.

Можливість пред`явлення до суду позову про визнання права власності за набувальною давністю випливає з положень статей 15,16 ЦК, а також частини четвертої статті 344 ЦК, згідно з якими захист цивільних прав здійснюється судом шляхом визнання права. У зв`язку з цим особа, яка заявляє про давність володіння і вважає, що у неї є всі законні підстави бути визнаною власником майна за набувальною давністю, має право звернутися до суду з позовом про визнання за нею права власності.

Відповідачем за позовом про визнання права власності за набувальною давністю є попередній власник майна або його правонаступник.

Як встановлено в судовому засіданні, спадкоємцем після смерті ОСОБА_7 , є його син ОСОБА_8 , однак останній пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, та відповідно до рішення Немирівського районного суду Вінницької області від 11.02.2019 у справі № 140/1754/18, останньому відмовлено в наданні додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 .

У разі якщо попередній власник нерухомого майна не був і не міг бути відомим давнісному володільцю, то відповідачем є орган, уповноважений управляти майном відповідної територіальної громади. (п.13 Постанови)

Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 344 ЦК, відсутність державної реєстрації права власності на нерухоме майно не є перешкодою для визнання права власності на це майно у зв`язку зі спливом строку набувальної давності, оскільки така державна реєстрація може бути здійснена після визнання права власності за набувальною давністю.

Рішення суду, що набрало законної сили, про задоволення позову про визнання права власності за набувальною давністю є підставою для реєстрації права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (п. 5 ч. 1 ст. 19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень"). (п. 14 Постанови)

Отже, враховуючи, що позивач добросовісно заволодів чужим майном і понад 10 років продовжує відкрито, безперервно користуватися будинком, відповідачем по справі спростувань вказаних обставин та вимог про повернення цього нерухомого майна не заявлено, тому суд вважає що позовні вимоги обґрунтовані, підтверджені матеріалами справи, а тому існують підстави для визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю за позивачем.

На підставі вище викладеного, ст. ст. 2, 12, 13, 76, 259, 263, 268, 273, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 , право власності за набувальною давністю на житловий будинок АДРЕСА_2 площею 50,8 кв.м., житловою площею 17.7 кв.м., що розташований АДРЕСА_3 АДРЕСА_1 .

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку передбаченому ст.ст.351-356 ЦПК України із урахуванням положень ч. 4 Розділу ХІІ «Прикінцевих положень» ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя: С.М. Науменко