ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4674/20 Справа № 183/3227/15 Суддя у 1-й інстанції - Сорока О. В. Суддя у 2-й інстанції - Варенко О. П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого Варенко О.П.,

суддів Городничої В.С., Лаченкової О.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у м.Дніпрі цивільну справу

за апеляційною скаргою Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області

на рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09 грудня 2019 року

у цивільній справі за позовом Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області до Комунального некомерційного підприємства «Новомосковська центральна міська лікарня» Новомосковської міської ради, Комунального закладу «Першотравенська центральна міська лікарня» Дніпропетровської обласної ради, треті особи Комунальний заклад «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» Дніпропетровської обласної ради», ОСОБА_1 , про визнання листків непрацездатності такими, що видані не за наслідками черепно-мозкової травми та скасування їх,

В С Т А Н О В И Л А:

У травні 2015 року позивач - Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській областізвернувся до суду з зазначеним позовом, який згодом було уточнено, до відповідачів, посилаючись на те, що 16.09.2014 року з ОСОБА_1 у відділенні виконавчої дирекції соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м.Новомосковську Дніпропетровської області стався нещасний випадок, про що КЗ «Новомосковська ЦМЛ» ДОР, відповідно до п.9 Порядку проведення розслідування та ведення нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 30.11.2011 року № 1232, повідомила відповідача.

За даним фактом комісія з розслідування нещасного випадку склала акт № 1 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом за формою Н-1, затверджений 19.09.2014 року. У відповідності до зазначеного акту ОСОБА_1 здійснювала комплексну перевірку у відділенні виконавчої дирекції та приблизно о 10 годині 20 хвилин 16.09.2014 року послизнулась на вологій підлозі та впала на лівий бік, вдарившись при цьому головою, після чого звернулася до КЗ «Новомосковська ЦМЛ» ДОР, де їй була надана перша медична допомога.

В зв`язку з відсутністю бланків лікарняних, ОСОБА_1 була видана довідка № 148 від 16.09.2014 року про отриману травму, яка 09.10.2014 року була замінена на листок непрацездатності серії НОМЕР_1 .

На письмовий запит про надання висновку про ступінь тяжкості отриманих ушкоджень КЗ «Новомосковська ЦМЛ» ДОР надала довідку № 137 від 16.09.2014 року, у якій повідомила, що травма отримана ОСОБА_1 відноситься до легких, встановлено діагноз: струс головного мозку.

Після амбулаторного лікування в зазначеній установі ОСОБА_1 одужала, перебувала на лікарняному № 517456 з 16.09.2014 року по 10.10.2014 року. Згідно зазначеного лікарняного листа їй був встановлений діагноз «Струс головного мозку», внаслідок чого вона перебувала на лікарняному 25 днів, що є порушенням строків, визначених у посібнику «Орієнтовні терміни тимчасової непрацездатності при основних нозологічних формах захворювань та травм», розробленому Міністерством охорони здоров`я.

Крім того, 21.01.2015 року до відділення Фонду надійшов ще один лікарняний лист непрацездатності серії НОМЕР_2 , що був виданий КЗ «Першотравенська ЦМЛ» ДОР, у відповідності до якого ОСОБА_1 перебувала 32 дні на стаціонарному лікуванні з діагнозом «Відновлювальний період ЧМТ», причиною непрацездатності зазначено «нещасний випадок на виробництві».

Оскільки Клінічним протоколом надання медичної допомоги хворим з віддаленими наслідками черепно-мозкової травми, затвердженим наказом МОЗ України від 17.08.2007 року № 487, визначений інший строк тривалості лікування таких захворювань, позивач 22.01.2015 року звернувся до КЗ «Першотравенська ЦМЛ» ДОР за обґрунтуванням знаходження ОСОБА_1 на стаціонарному лікуванні протягом такого тривалого часу та ще й через три місяці після легкої травми, яка завершилася одужанням. Проте, запити було проігноровано, лише після повторних звернень 16.03.2015 року до їх установи надійшло повідомлення від КЗ «Першотравенська ЦМЛ`ДОР, у якому було зазначено, що в листку непрацездатності було допущено помилку в діагнозі, однак причина непрацездатності залишається без змін.

Після цього звернулися до КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР», де на підставі укладеного договору № 27 від 07.04.2015 року, було проведено судово-медичне дослідження, в результаті якого комісія експертів дійшла до висновку про відсутність зовнішніх тілесних ушкоджень в області голови та обличчя ОСОБА_1 , та відсутність об`єктивних даних про закриту черепно-мозкову травму і струс головного мозку у ОСОБА_1 16.09.2014 року. Діагноз закрита черепно-мозкова травма головного мозку виставлено не обґрунтовано, тривалість лікування з 16.09.2014 року по 10.10.2014 року, та з 15.12.2014 року по 16.01.2015 року пов`язана з наявністю супутньої патології у вигляді ряду хвороб ОСОБА_1 , внаслідок чого не доцільно говорити про причинно-наслідковий зв`язок.

Після проведеної на підставі ухвали суду судово-медичної експертизи позивач впевнений в необґрунтованості виставлених діагнозів у зазначених вище лікарняних листках на ім`я ОСОБА_1 , такі діагнози не відповідають обставинам травми, є безпідставними, виданими не за наслідками черепно-мозкової травми. Зазначає про те, що перевірка обґрунтованості видачі та продовження листків непрацездатності застрахованим особам, є основним завданням Фонду з метою належного контролю за цільовим використанням коштів.

На підставі викладеного, просив визнати листок непрацездатності серії НОМЕР_1 , виданий 09.10.2014 року Комунальним закладом «Новомосковська центральна міська лікарня» Дніпропетровської обласної ради із записом у розділі «діагноз первинний» та «діагноз заключний»: струс головного мозку, таким, що виданий не за наслідками черепно-мозкової травми та скасувати його;

визнати листок непрацездатності серії НОМЕР_2 , виданого 16.01.2015 року Комунальним закладом «Першотравенська центральна міська лікарня» Дніпропетровської області із записом у розділі та «діагноз заключний»: відновлювальний період ЧМТ», таким, що виданий не за наслідками черепно-мозкової травми та скасувати його.

Рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09 грудня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду, позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просив рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким:

визнати листок непрацездатності серії НОМЕР_1 , виданий 09.10.2014 року Комунальним закладом «Новомосковська центральна міська лікарня» Дніпропетровської обласної ради із записом у розділі «діагноз первинний» та «діагноз заключний»: струс головного мозку, таким, що виданий не за наслідками черепно-мозкової травми та скасувати його;

визнати листок непрацездатності серії НОМЕР_2 , виданого 16.01.2015 року Комунальним закладом «Першотравенська центральна міська лікарня» Дніпропетровської області із записом у розділі та «діагноз заключний»: відновлювальний період ЧМТ», таким, що виданий не за наслідками черепно-мозкової травми та скасувати його.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що суд першої інстанції не повно з`ясував усі обставини справи, не надав належної правової оцінки тому, що відповідно до п. 1.9 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13 листопада 2001 р. № 455, при лікуванні не за місцем проживання для видачі листків непрацездатності передбачено обов`язкове отримання дозволу керівника лікувальної установи шляхом подання заяви-клопотання, з яким ОСОБА_1 , звертаючись до лікаря не за місцем свого проживання, не зверталася.

Суд не надав належної оцінки тому, що тривалість перебування ОСОБА_1 на лікарняному згідно листка непрацездатності серії НОМЕР_1 з 16.09.2014 року по 10.10.2014 року з діагнозом «Струс головного мозку», тобто 25 днів та згідно листка непрацездатності серії НОМЕР_2 з 15.12.2014 року по 16.01.2015 року з діагнозом «Відновлюваний період ЧМТ», тобто 32 дні, перевищує норми тривалості перебування на лікарняному, встановлені Методичним посібником «Орієнтовні терміни тимчасової непрацездатності при основних нозологічних формах захворювань і травм» та Клінічним протоколом надання медичної допомоги хворим з віддаленими наслідками черепно-мозкової травми, затвердженим наказом МОЗ України від 17.08.2007 № 487.

Спірні листки непрацездатності видані не за наслідками ЧМТ, через що в них зазначений неправильний діагноз, що є підставою для їх скасування.

Комунальне некомерційне підприємство «Новомосковська центральна міська лікарня» Новомосковської міської ради подало до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просило відмовити у задоволенні апеляційної скарги, рішення суду залишити без змін.

Комунальне некомерційне підприємство «Першотравенська міська лікарня» подало до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просило залишити судове рішення без змін, апеляційну скаргу без задоволення.

Згідно з ч.1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав:

Судом встановлено, що 16 вересня 2014 року о 10 годині 20 хвилин ОСОБА_1 , будучи працівником Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в Дніпропетровській області, при здійсненні перевірки у відділенні виконавчої дирекції Фонду в м.Новомосковську, не помітивши вологу підлогу в холі після прибирання, послизнулася та впала на лівий бік, ударившись при цьому головою та стегном об підлогу, про що свідчить Акт № 1 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, затверджений 10 вересня 2014 року начальником управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в Дніпропетровській області (а.с. 12-14, том 1).

Комунальним закладом «Новомосковська центральна міська лікарня» ДОР» видано довідку № 137 від 17.09.2014 року, у відповідності до якої отримана ОСОБА_1 травма 16.09.2014 року, відповідно до наказу МОЗ України № 370 від 04.07.2007 року, відноситься до легких, потерпілій встановлено діагноз «струс головного мозку» ( а.с. 15, т.1).

Повідомленням про наслідки нещасного випадку, що стався 16 вересня 2014 року підтверджується, що потерпіла одужала ( а.с.16, т.1).

У відповідності до листка непрацездатності серії НОМЕР_1 , виданого 09 жовтня 2014 року КЗ «Новомосковська ЦМЛ ДОР», ОСОБА_1 в період з 16.09.2014 року по 10 жовтня 2014 року перебувала на амбулаторному лікуванні в зазначеній установі, їй встановлено діагноз «струс головного мозку» (а.с.18, т.1).

Згідно листку непрацездатності серії НОМЕР_3 , виданому 16 січня 2015 року КЗ «Першотравенська ЦМЛ» ДОР ОСОБА_1 в період з 15.12.2014 року по 16 січня 2015 року перебувала на стаціонарному лікуванні в зазначеній установі, останній встановлено заключний діагноз «відновлювальний період ЧМТО» (а.с. 19, т.1).

На звернення ВД ФССНВУ в м.Дніпропетровську від 22.01.2015 року, від 19.02.2015 року, від 02.03.2015 року адміністрація КЗ «Першотравенська ЦМЛ» ДОР повідомила, що в листку непрацездатності ОСОБА_1 було допущено помилку в діагнозі, однак причина непрацездатності залишена без змін (а.с. 20-23, т.1).

За замовленням відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м.Дніпропетровську, Комунальним закладом «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР» було проведено судово-медичне дослідження матеріалів з приводу наслідків виробничої травми ОСОБА_1 , за результатами складено висновок № 95, у відповідності до якого: згідно аналізу наданої медичної карти амбулаторного хворого № 2672, медичної карти стаціонарного хворого № 7476, комісією експертів встановлено відсутність зовнішніх тілесних ушкоджень в області голови та обличчя. Аналізом медичної карти амбулаторного хворого комісією експертів встановлено, що згідно до сучасних даних провідних нейрохірургічних клінік, у ОСОБА_1 відсутні об`єктивні дані на закриту черепно-мозкову травму, струс головного мозку від 16.09.2014 року. Діагноз «закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку» встановлено необґрунтовано, тривалість лікування з 16.09.2014 року по 10.10.2014 року, та з 15.12.2014 року по 16.01.2015 року пов`язана з наявністю патології остеохондрозу шийного, грудного, попереково-крижового відділу хребта, гіпертонічною хворобою, антено-вегетативним та лікворо-гіпертензійним синдромом, тобто говорити про причинно-наслідковий зв`язок не доцільно (а.с. 27-30, т.1).

На виконання ухвали суду, Комунальним закладом «Запорізьке обласне бюро судово-медичної експертизи» Запорізької обласної ради» проведено комісійну судово-медичну експертизу, за результатами якої складено висновок № 14/к, у відповідності до якого комісія вважає, що діагноз «струс головного мозку» пацієнтці ОСОБА_1 16.09.2014 року був встановлений переважно на основі даних анамнезу (факт падіння) та клінічної картини (скарги та відхилення від нормальних показників неврологічного струсу переважно суб`єктивного характеру). Обстеження пацієнтки проведено не у повній відповідності до вимог клінічного протоколу. Медична допомога надавалася в амбулаторних умовах (через відмову пацієнтки від госпіталізації), що також є відхиленням від вимог протоколу надання медичної допомоги. Причиною розладу здоров`я в обох випадках надання медичної допомоги було загострення хронічних захворювань, які мали місце у постраждалої. З загальної медичної точки зору існує причинно-наслідковий зв`язок між падінням постраждалої 16.09.2014 року та першим наданням медичної допомоги амбулаторно. Однак, з судово-медичної точки зору такий зв`язок не можна назвати прямим та закономірним, оскільки до погіршення стану здоров`я привели не лише факт травми, а й загострення в її організмі хронічних паталогічних процесів. Стосовно стаціонарного етапу надання постраждалій медичної допомоги, причинно-наслідковий зв`язок із падінням 16.09.2014 року не вбачається, оскільки згідно медичної документації погіршення стану здоров`я відбулося за 4-5 днів до звернення за медичною допомогою, в зв`язку із психоемоційним перевантаженням (а.с. 13-36, т.2).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що між сторонами виник спір з приводу правомірності видачі листків тимчасової непрацездатності ОСОБА_1 , правомірності встановлення їх діагнозів, пов`язаних з отриманням травми під час виконання професійних обов`язків та виплати матеріального забезпечення.

Так, відповідно до п.1.1 та п. 8.2 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.11.2001 року за № 455 (в редакції що діяла на момент нещасного випадку), тимчасова непрацездатність працівників засвідчується листком непрацездатності, за порушення порядку видачі та заповнення яких, лікарі несуть відповідальність згідно з законодавством України.

Відповідно до ч. 3 ст. 50 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими похованням» від 18.01.2001 № 2240-III, в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин, рішення про призначення матеріального забезпечення та надання соціальних послуг приймається комісією (уповноваженим) із соціального страхування, що створюється на підприємстві, в установі, організації, до складу якої входять представники адміністрації підприємства, установи, організації та застрахованих осіб (виборних органів первинної профспілкової організації (профспілкового представника) або інших органів, які представляють інтереси застрахованих осіб).

Згідно з вимогами ст. 28 зазначеного Закону № 2240-III, в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин, страховик - Фонд соціального страхування з тимчасової втрати працездатності має право здійснювати перевірку обґрунтованості видачі та продовження листків непрацездатності застрахованим особам.

У відповідності до абз. 4 п. 2.1 Положення про комісію (уповноваженого) підприємства, установи, організації із загальнообов`язкового державного соціального страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими похованням, затвердженого постановою правління Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності від 23 червня 2008 року № 25 в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин, комісія із соціального страхування підприємства має право звертатися, за необхідності, до робочих органів відділень Фонду щодо перевірки правильності видачі та продовження листків непрацездатності застрахованим особам підприємства.

Якщо за результатами перевірки обґрунтованості видачі та продовження листків непрацездатності фахівцями Фонду будуть зроблені висновки про порушення встановленого порядку видачі листків непрацездатності, то комісія із соціального страхування підприємства має право прийняти рішення про відмову в призначенні матеріального забезпечення (допомоги по тимчасовій непрацездатності), відповідно до абз. 2 п. 2.2 та п. 3.1.1 Положення про комісію, в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин.

Таким чином, питання щодо видачі листків непрацездатності врегульовано спеціальним законодавством, яким, зокрема, передбачена відповідна процедура перевірки обґрунтованості видачі листків непрацездатності, а також можливі наслідки порушення встановленого порядку їх видачі, тобто встановлений особливий порядок позасудового врегулювання даного питання.

Встановивши вищезазначені обставини, керуючись положеннями ст. 16 ЦК України, Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими похованням» від 18.01.2001 № 2240-III, Інструкцією про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженою наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.11.2001 року за № 455, Інструкцією про порядок заповнення листка непрацездатності, затвердженою наказом Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України, Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України від 03 листопада 2004 року № 532/274/136-ос/1406, Положенням про експертизу тимчасової непрацездатності, затвердженим наказом МОЗ України від 09 квітня 2008 року № 189, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позову.

Доводи апеляційної скарги позивача про те, що суд першої інстанції не повно з`ясував усі обставини справи, не надав належної правової оцінки тому, що відповідно до п. 1.9 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13 листопада 2001 р. № 455, при лікуванні не за місцем проживання для видачі листків непрацездатності передбачено обов`язкове отримання дозволу керівника лікувальної установи шляхом подання заяви-клопотання, з яким ОСОБА_1 , звертаючись до лікаря не за місцем свого проживання, не зверталася, не можуть бути прийняті судом до уваги з огляду на наступне.

Відповідно до п. 1.1 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.11.2001 року за № 455 (в редакції що діяла на момент нещасного випадку), тимчасова непрацездатність працівників засвідчується листком непрацездатності.

Відповідно до пункту 1.9 цієї ж Інструкції листок непрацездатності (довідка) в амбулаторно-поліклінічних закладах видається лікуючим лікарем (фельдшером) переважно за місцем проживання чи роботи.

У разі вибору особою лікуючого лікаря і лікувально-профілактичного закладу не за місцем проживання чи роботи документи, що засвідчують тимчасову непрацездатність, видаються за наявності заяви-клопотання особи, погодженої з головним лікарем обраного лікувально-профілактичного закладу, або його заступником, засвідченої підписом та круглою печаткою лікувально-профілактичного закладу.

Згідно п.1.10 Інструкції особам, у яких тимчасова непрацездатність настала поза постійним місцем проживання і роботи (під час відрядження, санаторно-курортноголікування, відпустки тощо), листок непрацездатності (довідка) видається за місцем їх тимчасового перебування з дозволу головного лікаря лікувально-профілактичного закладу на число днів непрацездатності.

Відповідно до п.1.11 Інструкції при стаціонарному лікуванні поза постійним місцем проживання у тому числі й з інших адміністративних районів міста, листок непрацездатності видається з дозволу головного лікаря, засвідчується його підписом і печаткою лікувально-профілактичного закладу на число днів, необхідних для лікування.

Згідно матеріалам справи, ОСОБА_1 , не за місцем свого проживання, однак при виконанні професійних обов`язків отримала травму.

Даних про наявність заяви-клопотання ОСОБА_1 , погодженої з головним лікарем обраного лікувально-профілактичного закладу, або його заступником, засвідченої підписом та круглою печаткою лікувально-профілактичного закладу, яка обрала лікуючого лікаря і лікувально-профілактичний заклад не за місцем свого проживання чи роботи, матеріали справи не містять.

За матеріалами справи, у суді першої інстанції представник позивача надавав пояснення про неправомірність видачі листка непрацездатності ОСОБА_1 не за місце проживання без відповідної заяви та погодження головним лікарем КЗ «Новомосковська ЦМЛ «ДОР», водночас, зазначене не було заявлено як підстава в обґрунтування вимог про скасування спірних листків непрацездатності, позовні вимоги позивач не уточнював.

Відповідно до ч. 1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Доводи апеляційної скарги позивача про те, що суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позову, не надав належної оцінки тому, що тривалість перебування ОСОБА_1 на лікарняному згідно листка непрацездатності серії НОМЕР_1 з 16.09.2014 року по 10.10.2014 року з діагнозом «Струс головного мозку», тобто 25 днів та згідно листка непрацездатності серії НОМЕР_2 з 15.12.2014 року по 16.01.2015 року з діагнозом «Відновлюваний період ЧМТ», тобто 32 дні, перевищує норми тривалості перебування на лікарняному, встановлені Методичним посібником «Орієнтовні терміни тимчасової непрацездатності при основних нозологічних формах захворювань і травм» таКлінічним протоколом надання медичної допомоги хворим з віддаленими наслідками черепно-мозкової травми, затвердженим наказом МОЗ України від 17.08.2007 № 487; що останні видані не за наслідками ЧМТ, що призвело до зазначення неправильного діагнозу, також не можуть бути прийняті судом до уваги з огляду на наступне.

Згідно із п.п. 8.1, 8.2, 8.3, 8.4, 8.5 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженою наказом МОЗ України № 455 від 13.11.2001 року, контроль за виконанням цієї Інструкції закладами охорони здоров`я усіх відомств здійснюють у межах своєї компетенції Міністерство охорони здоров`я України, Фонд соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, Фонд соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України, профспілки та їх об`єднання.

Відповідальність за стан організації та якості експертизи тимчасової непрацездатності, зберігання та облік документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, несе керівник закладу охорони здоров`я.

За порушення порядку видачі та заповнення документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, лікарі несуть відповідальність згідно з законодавством України.

Облік бланків листків непрацездатності ведеться за формою, встановленою МОЗ України (ф. N 036/о).

У разі виявлення порушень правил видачі, зберігання, обліку документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, незадовільного стану експертизи тимчасової непрацездатності лікувально-профілактичний заклад може бути позбавлений права видавати документи, що засвідчують тимчасову непрацездатність, у встановленому порядку.

Отже, якщо було порушено порядок видачі та заповнення листків непрацездатності, відповідальність згідно з законодавством України несуть лікарі.

Поняття тимчасової непрацездатності та випадку тимчасової непрацездатності визначені Положенням про експертизу тимчасової непрацездатності, затвердженим наказом МОЗ України від 09 квітня 2008 року № 189.

Порядок і умови видачі, продовження та обліку документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, здійснення контролю за правильністю їх видачі, визначено Інструкцією про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженою наказом Міністерства охорони здоров`я України № 455 від 13.11.2001 (далі -Інструкція № 455).

Тимчасова непрацездатність працівників засвідчується листком непрацездатності (п. 1.1 Інструкції № 455 та п. 1.3 Положення № 189).

Листок непрацездатності - це багатофункціональний документ, який є підставою для звільнення від роботи у зв`язку з непрацездатністю та з матеріальним забезпеченням застрахованої особи в разі тимчасової непрацездатності, вагітності та пологів (п. 1 Інструкції про порядок заповнення листка непрацездатності, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України, Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України від 03 листопада 2004 року № 532/274/136-ос/1406).

Відповідно до підпункту 5.1.7 пункту 5.1. Положення про експертизу тимчасової непрацездатності, затвердженого наказом МОЗ України від 09 квітня 2008 року № 189 формулювання діагнозу, який обумовлює тимчасову непрацездатність відповідно до Міжнародної статистичної класифікації хвороб та споріднених проблем охорони здоров`я десятого перегляду, прийнятої 43-ю Всесвітньою асамблеєю охорони здоров`я 1 січня 1993 року, відображаючи ступінь функціональних порушень органів і систем, ускладнень, ступінь їх тяжкості належить до компетенції лікуючого лікаря.

Підпунктом 5.3.4. пункту 5.3. Положення, контроль за правильністю проведеного обстеження, встановленого діагнозу, призначеного лікування, обґрунтованість видачі та продовження документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян здійснюється лікарсько-консультативною комісією закладу охорони здоров`я.

Згідно матеріалам справи, ОСОБА_1 перебувала на амбулаторному лікуванні в період з 16.09.2014 року по 10.10.2014 року, у зв`язку з чим Комунальним закладом «Новомосковська центральна міська лікарня» видано листок непрацездатності серії НОМЕР_1 із записом у розділі «діагноз первинний» та «діагноз заключний»: струс головного мозку.

З 15 грудня 2014 року по 16 січня 2015 року ОСОБА_1 перебувала на стаціонарному лікуванні, у зв`язку з чим Комунальним закладом «Першотравенська центральна міська лікарня» Дніпропетровської області видано листок непрацездатності серії НОМЕР_2 із записом у розділі та «діагноз заключний»: відновлювальний період ЧМТ».

Відповідно до ч. 3 ст. 50 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими похованням» від 18.01.2001 № 2240-III, в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин, рішення про призначення матеріального забезпечення та надання соціальних послуг приймається комісією (уповноваженим) із соціального страхування, що створюється (обирається) на підприємстві, в установі, організації, до складу якої входять представники адміністрації підприємства, установи, організації та застрахованих осіб (виборних органів первинної профспілкової організації (профспілкового представника) або інших органів, які представляють інтереси застрахованих осіб).

У відповідності до абз. 4 п. 2.1 Положення про комісію (уповноваженого) підприємства, установи, організації із загальнообов`язкового державного соціального страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими похованням, затвердженого постановою правління Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності від 23 червня 2008 року № 25 в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин, комісія із соціального страхування підприємства має право звертатися, за необхідності, до робочих органів відділень Фонду щодо перевірки правильності видачі та продовження листків непрацездатності застрахованим особам підприємства.

Згідно зі ст. 28 Закону № 2240-III, в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин, Фонд, як страховик, має право здійснювати перевірку обґрунтованості видачі та продовження листків непрацездатності застрахованим особам.

Крім цього, пунктом 8.1 Інструкції № 455, передбачено, що контроль за виконанням цієї Інструкції закладами охорони здоров`я усіх відомств здійснюють у межах своєї компетенції Міністерство охорони здоров`я України, Фонд соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, Фонд соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України, профспілки та їх об`єднання.

Положенням № 189 передбачено здійснення контролю за належним виконанням обов`язків з організації та контролю якості експертизи тимчасової непрацездатності (далі - ЕТН) спеціалістами, відповідальними за ЕТН, у закладах охорони здоров`я з боку відповідальної особи з ЕТН Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства охорони здоров`я Автономної Республіки Крим, управління охорони здоров`я обласних, Севастопольської міської державної адміністрації та Головного управління охорони здоров`я Київської міської державної адміністрації.

Відповідно до ч. 1 ст. 51 Закону № 2240-III, в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин, підставою для призначення допомоги по тимчасовій непрацездатності, по вагітності та пологах є виданий у встановленому порядку листок непрацездатності.

Якщо за результатами перевірки обґрунтованості видачі та продовження листків непрацездатності фахівцями Фонду або відповідальними за ЕТН органів охорони здоров`я будуть зроблені висновки про порушення встановленого порядку видачі листків непрацездатності, то комісія із соціального страхування підприємства має право прийняти рішення про відмову в призначенні матеріального забезпечення (допомоги по тимчасовій непрацездатності), відповідно до абз. 2 п. 2.2 та п. 3.1.1 Положення про комісію, в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до пунктів 8.2 Інструкції № 455 та 3.4 Положення № 189 відповідальними за стан організації та якості ЕТН є керівники закладів охорони здоров`я незалежно від форм власності.

Керівники закладів охорони здоров`я видають накази і надають розпорядження стосовно організації ЕТН у закладі охорони здоров`я та контролюють їх виконання.

Таким чином, питання щодо видачі листків непрацездатності врегульовано спеціальним законодавством, яким, зокрема, передбачена відповідна процедура перевірки обґрунтованості видачі листків непрацездатності, а також можливі наслідки порушення встановленого порядку їх видачі, тобто встановлений особливий порядок позасудового врегулювання даного питання.

Листок непрацездатності не може бути визнаний таким, що виданий неправомірно, чи скасованим в судовому порядку.

Чинним законодавством не передбачена можливість коригування формулювання діагнозу в судовому порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Визнання листка непрацездатності таким, що виданий неправомірно, чи з невірно встановленим діагнозом, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав та інтересів особи.

Інші доводи позивача в апеляційній скарзі про те, що судом першої інстанції не в повному обсязі з`ясовані обставини справи, висновків суду не спростовують, а зводяться до переоцінки доказів по справі і незгоди з висновками суду по їх оцінці.

Згідно ч.1 ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE (Серявін та інші проти України), № 4909/04, §58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Таким чином, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції щодо встановлених обставин справи не спростовують, а передбачених ст. 376 ЦПК України підстав для скасування судового рішення колегією суддів не встановлено, тому оскаржуване рішення підлягає залишенню без змін.

Згідно ст.141 ЦПК України, судові витрати, понесені позивачем у зв`язку з переглядом судового рішення, розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області залишити без задоволення.

Рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 09 грудня 2019 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів відповідно до ч.3 ст.389 ЦПК України.

Головуючий О.П.Варенко

Судді: В.С.Городнича

О.В.Лаченкова