Провадження № 2/243/81/2020
Справа № 243/5194/19
Слов`янський міськрайонний суд Донецької області в складі:
головуючого - судді Ільяшевич О.В.,
секретаря судового засідання Гакала Д.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Слов`янського міськрайонного суду Донецької області (вул. Добровольського, 2, м. Слов`янськ, Донецької області) за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом керівника Слов`янської місцевої прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі: Черкаської селищної ради Слов`янського району Донецької області, Державної екологічної інспекції у Донецькій області до ОСОБА_1 , за участю третьої особи Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області, про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природньому середовищу внаслідок вчинення злочину, -
Прокурор в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву, в якій просить розглянути справу без його участі, позов підтримує у повному обсязі. Проти розгляду справи у заочному порядку заперечень не поступило.
В обгрунтування підстав звернення до суду в інтересах держави, прокурором зазначено, що після набранням вироку суду законної сили, особи, які мають право подання позову, не вжили заходів щодо відшкодування збитків, а з огляду на те, що вчиненням злочину державі заподіяно істотної шкоди, така поведінка свідчить про нездійснення захисту інтересів, яке має прояв в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень (він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається).
Доводи прокурора щодо правомірності його представництва у справі що розглядається, судом перевірені.
Зважаючи на те, що будь-яких заперечень та спростувань на його представництво відповідачем не надано, суд зважає на представлені звернення прокурора до позивачів та їх відповіді і поведінку щодо вжиття заходів задля відшкодування шкоди, та вважає, що підстав для прийняття рішення про неправомірність звернення прокурора до суду із вказаним позовом в рамках представництва інтересів держави не встановлено.
Представник Державної екологічної інспекції у Донецькій області в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву, в якій просить розглянути справу без участі представника інспекції, позов підтримує у повному обсязі. Проти розгляду справи у заочному порядку заперечень не поступило.
Представник Черкаської селищної ради Слов`янського району Донецької області в судове засідання не з`явився, надав суду заяву в якій просить розглянути справу без його участі, позов задовольнити. Проти розгляду справи у заочному порядку заперечень не поступило.
Представник Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.
Відповідно до ч. 7 ст. 128 ЦПК України, у разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Під час розгляду справи, судом приймалися усі передбачені діючим законодавством заходи щодо належного повідомлення відповідача про місце, день та час розгляду справи. Судом були спрямовані судові повістки за останньою відомою адресою місця проживання ОСОБА_1 зареєстрованому у встановленому законом порядку, що підтверджено відповіддю на запит суду, направлений у порядку ст. 187 ЦПК України.
Однак ОСОБА_1 , будучи повідомленим у встановленому законом порядку (належним чином) про час і місце судового розгляду справи, не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, та не з`явився у судове засідання без повідомлення причин, не подав відзив, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у його відсутності від нього до суду не надходило.
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
З огляду на викладене, враховуючи, що відповідач, будучи повідомленим належним чином про дату, час і місце розгляду справи не з`явився без повідомлення причин неявки, не подав відзив, а позивач не заперечує проти вирішення справи на підставі наявних у ній даних чи доказів із постановленням заочного рішення, суд приходить до переконання, що у суду відсутні підстави для відкладення розгляду справи, та про можливість вирішення справи на підставі наявних у ній даних та доказів з постановленням заочного рішення.
В ході розгляду справи судом було розв`язано заяви та клопотання сторін та прийнято процесуальні рішення.
Ухвалою суду від 09 серпня 2019 року у справі відкрите провадження за правилами спрощеного позовного провадження.
Ухвалою суду від 12 травня 2020 року розгляд справи вирішено розглядати з постановленням заочного рішення.
Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи, при вирішенні справи виходить з таких встановлених у судовому засіданні обставин та відповідних ним доказів.
В результаті протиправних дій ОСОБА_1 , що виразилися у незаконній порубці дерев, були знищені певні види дерев породи ясень, акація, погіршився природній склад, якість, захисні та інші екологічні властивості полезахисної смуги, виникли труднощі у відтворенні заліснення у вказаній місцевості, що є істотною шкодою, яка заподіяна державі в особі Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області, та у грошовому вимірі становить 90 140 грн. 00 коп..
Вирок Слов`янського міськрайонного суду від 08 січня 2019 року в апеляційному порядку не оскаржувався та набрав законної сили 08 лютого 2019 року.

Згідно із розрахунком розміру шкоди заподіяної державі внаслідок незаконного пошкодження до ступеня припинення росту 23 (двадцять три) сироростучих дерева породи (ясень, акація) на території Черкаської селищної ради, на відстані 600 м. від с. Новоселівка, який проведено державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Донецької області Маліком І. О ., розмір шкоди становить 90140 грн. 05 коп., відповідно до такси (додаток 1), затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України № 665 від 23 липня 2008 року.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно із ч. 4, 5 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», в редакції, яка діяла на час вчинення порушення та не змінилася на час розгляду справи, підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов`язані відшкодувати шкоду, завдану ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього і природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Статтею 69 Лісового кодексу України, в редакції, яка діяла на час вчинення порушення та не змінилася на час розгляду справи, передбачено, що порубка дерев повинна здійснюватися на підставі спеціального дозволу, яким є лісорубний квиток, що видається власниками лісів або постійними лісокористувачами за передбаченою законодавством процедурою.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст.105 Лісового кодексу України, в редакції, яка діяла на час вчинення порушення та не змінилася на час розгляду справи, відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні дерев та чагарників.

Згідно із Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» від 23 липня 2008 р. № 665 затверджено такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту, які викладені у додатку № 1 до Постанови.

Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Аналіз норм чинного законодавства дозволяє дійти висновку, що для відшкодування шкоди за правилами загальної норми статті 1166 ЦК України, яка узгоджується зі спеціальними нормами, передбаченими ст. 69, 105 Лісового Кодексу та ЗУ «Про охорону навколишнього середовища», необхідно довести такі елементи: 1. Неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії. 2. Наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо). 3. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. 4. Вина особи, що завдала шкоду.

Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Позивачем в обгрунтування вимог зазначено, що відповідач визнаний винним у вчинені незаконної порубки дерев, обставини якої встановлені вироком суду.

Щодо розміру та вартості заподіяної шкоди, судом досліджений розрахунок шкоди, заподіяної внаслідок пошкодження до ступеня припинення росту 23 сироростучих дерев, який складений відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» від 23 липня 2008 р. № 665.

Суд виходить з вимог ст. ст. 12, 81 ЦПК України, відповідно до яких цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України.

Відповідач у судове засідання не з`явився, не скористався своїми процесуальними правами сторони в процесі і не надав належних доказів, які спростовують доводи позивача.

Аналіз досліджених у судовому засіданні доказів та наведених норм чинного законодавства дозволяє суду дійти висновку, що шкода, завдана злочином - незаконною порубкою дерев, у розмірі 90140 грн. 05 коп. підлягає відшкодуванню відповідачем, який її заподіяв, оскільки його дії були неправомірними, між діями і заподіяною шкодою є безпосередній причинний зв`язок.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного Кодексу України, до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать, 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

З огляду на викладене, шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню до відповідного бюджету органу місцевого самоврядування за місцем заподіяння такої шкоди, в даному випадку на спеціальний фонд Черкаської селищної ради Слов`янського району Донецької області, на території якої здійснено незаконну порубку деревини, та в подальшому підлягає розподілу відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України.

Розв`язуючи питання розподілу судових витрат між сторонами суд виходить з такого.

Відповідно до п. 8 статті 6 ЗУ «Про судовий збір», розподіл судового збору між сторонами та перевірка повноти сплати судового збору здійснюються відповідно до процесуального законодавства.

Відповідно до положень п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

У ч.1 ст. 141 ЦПК України зазначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

За змістом ч. 6 згаданої статті, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З врахуванням вказаних положень можна дійти висновку, що у поняття судових витрат, вказаних у ч.6 ст. 141 ЦПК включається також і судовий збір. Наведене положення узгоджується також із частиною другою вказаної норми, де на відміну від частини шостої йдеться про «інші судові витрати».

За таких обставин, слід дійти висновку, що у разі звільнення від сплати судових витрат, у тому числі судового збору, сторони, на користь якої ухвалено рішення, то з протилежної сторони стягуються витрати, які були понесені іншими особами, а решта компенсується за рахунок держави.

Таким чином, враховуючи, що позивач є звільненим від сплати судового збору при зверненні до суду із позовними вимогами про стягнення аліментів, а позов судом задоволений у повному обсязі, то підстав для стягнення судового збору з відповідача в дохід держави у суду не має, оскільки за вимогами ч. 6 ст. 141 ЦПК України, він компенсується за рахунок держави.

Такий висновок суду також узгоджується із нормами, передбаченими ч.1 ст. 142 ЦПК України.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 45, 1166, 1190 ЦК України, ст.ст. 10, 89, 141, 223, 263-265, 268, 354 ЦПК України,-

ВИРІШИВ:

Позов керівника Слов`янської місцевої прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі: Черкаської селищної ради Слов`янського району Донецької області, Державної екологічної інспекції у Донецькій області до ОСОБА_1 , за участю третьої особи Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природньому середовищу внаслідок вчинення кримінального правопорушення - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі: Черкаської селищної ради Слов`янського району Донецької області, Державної екологічної інспекції у Донецькій області шкоду, заподіяну незаконною порубкою дерев в сумі 90140(дев`яносто тисяч сто сорок) грн. 05 коп.

Судовий збір компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

На рішення суду позивачем може бути подано апеляційну скаргу до Донецького апеляційного суду через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а відповідачем, в такий же строк з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Відповідно до п. 3 розділу XII "Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Сторони у справі:

Позивачі:

Черкаська селищна рада Слов`янського району Донецької області, місцезнаходження: 84100, Донецька область, Слов`янський район, с. Андріївка, вул. Ясна, 3;

Державна екологічна інспекція у Донецькій області, місцезнаходження: 85114, Донецька область, м. Костянтинівка, вул. Театральна(колишня Петровського), 18 «а»;

Реквізити для сплати коштів по рішенню суду:

р/р 5566, отримувач: Слов`янське УК/Черкаське отг/24062100, ідентифікаційний код юридичної особи 37803368, МФО 899998, код платежу 24062100 - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, отримувач - Управління державної казначейської служби у місті Слов`янську Донецької області.

Представник позивача:

Слов`янська місцева прокуратура Донецької області, місцезнаходження: 84100, Донецька область, м. Слов`янськ, вул. Центральна, 3 «в»;

третя особа:

Головне управління Держгеокадастру у Донецькій області, місцезнаходження: 84313, Донецька область, м. Краматорськ, бул. Машинобудівників, 16.

Відповідач:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ;

Повний текст рішення складений 30 червня 2020 року.

Головуючий суддя О. В. Ільяшевич