Апеляційне провадження № 22-ц/824/1844/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2020 року м. Київ

Унікальний номер справи 755/11730/18

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача Шахової О.В., суддів Вербової І.М., Саліхова В.В., за участю секретарів судового засідання Пащенко О.П., Кузнєцової В.В.,

сторони справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідачі: Державне підприємство «Сетам»,

Оболонський районний відділ державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві,

ОСОБА_2 ,

третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві у порядку спрощеного позовного провадження апеляційні скарги ОСОБА_1 , подану її представником ОСОБА_3 ,

державного підприємства «Сетам», подану його представником Ганчуком Григорієм Володимировичем,

ОСОБА_2 , подану його представником ОСОБА_4 ,

на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 2 жовтня 2019 року, ухваленого в приміщенні суду під головуванням судді Гончарука В.П., -

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до ДП «Сетам», Оболонського ВДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві, ОСОБА_2 , третя особа ТОВ «Кредитні ініціативи» про визнання електронних торгів недійсними.

Свої вимоги обґрунтовувала тим, що 30.07.2015 старшим ДВ ВДВС Оболонського РУЮ у місті Києві Лазаренко А.І. відкрито виконавче провадження на підставі виконавчого листа №2-3938/12 від 30.10.2012 виданого Солом`янським районним судом м. Києва на виконання рішення Солом`янського районного суду м. Києва у справі за позовом ПАТ "Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк" до ОСОБА_5 та ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, що включає: заборгованість по кредиту - 1 433 550,00 грн., заборгованість по відсоткам - 633 781,18 грн., пеня за несвоєчасну сплату кредиту та відсотків - 244 436,80 грн., а також витрати по сплаті державного мита у сумі 1 700,00 грн., та 120,00 грн. витрат на інформаційно-технічне забезпечення, в всього 2 313 587,98 грн.

08.08.2017 суб`єктом оціночної діяльності - ТОВ "Експертна служба України" в особі Генерального директора - ОСОБА_6 виконано звіт про оцінку майна та надано висновок про вартість садового будинку АДРЕСА_1 » , що належить їй на підставі свідоцтва про право власності серії ЯЯЯ №632226 від 06.10.2005 та Державного акту на право власності на земельну ділянку серії І -КВ № 137344 від 24.05.2002. згідно якого вартість вищезазначеного майна складає 2 204 438,00 грн.

19.07.2018 її адвокатом отримано Інформацію з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відповідно до якої власником вищевказаного садибного будинку є ОСОБА_2 .

Підставою для набуття права власності ОСОБА_2 на вказане вище нерухоме майно є свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, видані 19.03.2018 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Апатенко М.А.

Того ж дня 19.07.2018 її представником здійснено огляд офіційного веб-сайту ДП "СЕТАМ" та встановлено, що ДП «Сетам» 23 лютого 2018 року були проведені електронні торги з реалізації садибного будинку, проте, жодних письмових повідомлень чи сповіщень від державного підприємства про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна, а також копію протоколу проведення електронних торгів їй не надходило.

03.08.2018 її представником здійснено ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження №48305388 та виявлено Акт про реалізацію предмета іпотеки від 13.03.2018 у вказаному виконавчому провадженні та Протокол проведення електронних торгів від 23.02.2018, аналіз яких у сукупності доводить, що переможцем торгів став ОСОБА_2 .

У Заявці на реалізацію арештованого майна, що сформована ВДВС Оболонського РУЮ та адресована ДП «Сетам», вказана її невірна адреса, на яку також надсилались всі матеріали виконавчого провадження.

Вважала, що електронні торги проводились за недійсним звітом про незалежну оцінку майна, а також без належного повідомлення її про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації, в результаті чого її майно було продане по заниженій ціні, що дає всі підстави стверджувати, що саме вона фактично недоотримувала грошові кошти від реалізації нерухомості, оскільки вони були перераховані кредитору у меншій сумі ніж вона могла розраховувати і за нею залишиться частина боргу, а отже вбачається порушення її майнових прав та інтересів.

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 2 жовтня 2019 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано недійсними електронні торги, проведенні 23.02.2018 ДП «Сетам» з реалізації садибного будинку загальною площею 197,4 м.2, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , що розташований на земельній ділянці кадастровий номер 66593031, площею 0,0591 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 000 з цільовим призначенням: для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, кадастровий номер :66:593:0031.

Визнано недійсним протокол №318274 проведення електронних торгів сформований 23.02.2018 року ДП «Сетам» проведення торгів по лоту № 262438 з реалізації садибного будинку загальною площею 197,4 м.2, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , що розташований на земельній ділянці кадастровий номер 66593031, площею 0,0591 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 000 з цільовим призначенням: для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, кадастровий номер :66:593:0031.

Визнано недійсним акт про реалізацію предмета іпотеки від 13.03.2018 у виконавчому провадженні №48305388 Оболонського районного відділу державної виконавчої служби м.Києва ГТУЮ в м.Києві про реалізацію садибного будинку загальною площею 197,4 м.2, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, розташованого за адресою: : АДРЕСА_2 , що розташований на земельній ділянці кадастровий номер 66593031, площею 0,0591 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 000 з цільовим призначенням: для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, кадастровий номер :66:593:0031.

В іншій частині позову відмовлено.

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Не погодившись із вказаним рішенням суду, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу, в якій вказуючи на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить рішення суду про відмову у задоволенні позовних вимог про визнання недійсним свідоцтв про придбання нерухомого майна скасувати та ухвалити в цій частині нове про задоволення позову.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, зокрема, що суд, визнавши недійсним протокол проведення електронних торгів та акту реалізації предмету іпотеки мав задовольнити і похідні вимоги про визнання свідоцтв про придбання нерухомого майна: будинку та земельної ділянки, недійсними. При цьому посилалася на ст. 26 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», за якою у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 ч. 6 ст. 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

Не погодилося і з рішенням суду, ДП «Сетам», яке через свого представника також звернулося з апеляційною скаргою, в якій вказуючи на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що суд залишив поза увагою те, що ДП «Сетам» були здійснені усі необхідні, передбачені законодавством дії з розміщення оголошень про торги у друкованих засобах масової інформації та повідомлено іпотекодавця про дату, час торгів та початкову ціну лоту.

Суд помилково в оскаржуваному рішенні взяв до уваги той факт, що ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 13.07.2018 визнано незаконними дії заступника начальника Оболонського ВДВС м. Київ ГТУЮ у м.Києва Манасерян А.А. по визначенню вартості майна, та визнано протиправною оцінку майна за звітом від 08.08.2017, на підставі якого були проведені електронні торги, оскільки така ухвала постановлена через 5 місяців після дати проведення електронних торгів та майже через рік з дня проведення оцінки майна. Вважає, що в момент вчинення правочину вимоги ст. 203 ЦК України були дотримані.

Судом першої інстанції проігноровано заяву про застосування строків позовної давності, оскільки електронні торги відбулися 23.02.2018, а з позовом до суду ОСОБА_1 звернулася 07.08.2018. Таким чином, вважає, що тримісячний строк звернення з оскарженням результатів електронних торгів відповідно до ст. 48 ЗУ «Про іпотеку» сплив.

В оскаржуваному судовому рішенні судом не встановлено жодного порушення норм Порядку під час проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат електронних торгів та порушення законних прав позивача у результаті їх проведення.

Не погодився з рішенням суду і ОСОБА_2 та через свого представника також звернувся з апеляційною скаргою, в якій вказуючи на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що ДП «Сетам» були здійснені усі необхідні, передбачені законодавством дії з розміщення оголошень про торги у друкованих засобах масової інформації та повідомлено іпотекодавця про дату, час торгів та початкову ціну лоту.

Суд першої інстанції не залучив до участі у справі ПН КМНО Апатенко М.А. в якості співвідповідача, оскільки саме ця особа здійснила видачу оскаржуваного свідоцтва та має доказову базу законності відповідної дії.

Окрім цього, вважає, що судом першої інстанції помилково проведено розподіл судових витрат, оскільки у задоволенні позовних вимог до нього судом першої інстанції відмовлено.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 , представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 вказувала, що подана ОСОБА_2 апеляційна скарга є необґрунтованою та такою, що висновків суду не спростовує. Будь-яких доказів на спростування неправомірності дій виконавця при визначенні вартості майна в межах виконавчого провадження сторонами справи не надано.

Також учасниками справи не доведено, що державним виконавцем достовірно встановлювалось місце проживання позивача.

Вважала доводи апеляційної скарги ОСОБА_2 про незалучення приватного нотаріуса до розгляду справи необґрунтованими, оскільки ОСОБА_2 приймав участь у справі в суді першої інстанції, і таке клопотання подав поза межами встановлених процесуальних строків без належного обґрунтування причин несвоєчасного подання та за відсутності належного обґрунтування необхідності залучення цих осіб до розгляду справи.

Просила апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , представник ОСОБА_2 - ОСОБА_4 просив у задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 відмовити.

Вважає, що судом правомірно відмовлено у задоволенні позову в частині визнання свідоцтв про придбання нерухомого майна недійсними, оскільки такі вимоги є похідними від тих, які задоволені. Окрім того, вказує, що на момент видачі свідоцтва всі виконані дії були законними, жодних доказів незаконності видачі свідоцтв чи порушень при їх видачі позивачем не надано.

В судовому засідання суду апеляційної інстанції представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 підтримала доводи своєї апеляційної скарги. Проти апеляційних скарг ОСОБА_2 та ДП «Сетам» заперечувала. Просила рішення суду в частині відмови у задоволенні позову про визнання недійсним свідоцтв про придбання нерухомого майна скасувати та ухвалити в цій частині нове судове рішення про задоволення позовних вимог.

Представник ОСОБА_2 - ОСОБА_4 підтримав доводи своєї апеляційної скарги, просив її задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову. Апеляційну скаргу ДП «Сетам» підтримав. Проти апеляційної скарги ОСОБА_1 заперечував.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися належно, проте про причини неявки суд не повідомив.

Відповідно до ч.2 ст. 372 ЦПК України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційних скарг, перевіривши законність і обґрунтованість постановленого по справі судового рішення, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а апеляційні скарги ОСОБА_2 та ДП «Сетам» підлягають відхиленню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Задовольняючи частково позовні вимоги про визнання електронних торгів недійсними, суд першої інстанції виходив з того, що за ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 13.07.2018 визнано протиправною оцінку, на підставі якої відбувалися електронні торги, від дня підписання звіту про оцінку майна до дня проведення прилюдних торгів пройшло більше шести місяців, позивач ОСОБА_1 не була належним чином повідомлена про проведення оцінки, належного їй майна.

Відмовляючи у задоволенні позову про визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, суд першої інстанції вважав, що такі вимоги не підлягають задоволенню, оскільки є похідними вимогами від тих, які задоволені.

Колегія суддів не в повній мірі погоджується з висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 30.07.2015 старшим державним виконавцем Відділу державної виконавчої служби Оболонського районного управління юстиції у місті Києві Лазаренко Альоною Ігорівною відкрито виконавче провадження №48305388 на підставі Виконавчого листа №2-3938/12 від 30.10.2012 р. виданого Солом`янським районним судом м. Києва на виконання Рішення Солом`янського районного суду м. Києва у справі №2-1128/13 за позовом ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» до ОСОБА_5 та ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, що включає: заборгованість по кредиту - 1 433 550,00 грн., заборгованість по відсоткам - 633 781,18 грн., пеня за несвоєчасну сплату кредиту та відсотків - 244 436,80 грн., а також витрати по сплаті державного мита у сумі 1 700,00 грн., та 120,00 грн. витрат на інформаційно-технічне забезпечення, в всього 2 313 587,98 грн.

08.08.2017 суб`єктом оціночної діяльності - Товариством з обмеженою відповідальністю «Експертна служба України» в особі Генерального директора - ОСОБА_6 виконано звіт про оцінку майна та надано висновок про вартість садового будинку № 73 (Додаток№2), загальною площею: 197,30 кв.м, який розташований на земельній ділянці площею 0,0591 га (кадастровий номер :66:593:0031), що має цільове використання - для ведення садівництва та знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , що належить позивачу на підставі свідоцтва про право власності серії ЯЯЯ №632226 від 06.10.2005 та Державного акту на право власності на земельну ділянку серії І- КВ № 137344 від 24.05.2002 згідно якого вартість вищезазначеного майна складає 2 204 438,00 грн.

23 лютого 2018 року були проведені електронні торги з реалізації: садибного будинку, загальною площею 197,4 кв.м., реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 000, адреса: АДРЕСА_2 , який розташований на земельній ділянці кадастровий номер 66593031, площею 0,0519 га земельну ділянку, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 000 з цільовим призначенням: для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, кадастровий номер :66:593:0031, адреса: АДРЕСА_2 , що підтверджується протоколом № 318274 проведення електронних торгів, сформований 23.02.2018 Державним підприємством «СЕТАМ» проведення торгів по лоту № 262438 та актом про реалізацію предмета іпотеки від 13.03.2018 у виконавчому провадженні № 48305388 складений Заступником начальника відділу Оболонського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального Управління юстиції у м. Києві Манасерян Айкуі Арамівною та затверджений Начальником відділу Оболонського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві Я.В. Попович.

В результаті проведення спірних електронних торгів, новим власником садибного будинку, загальною площею 197,4 кв.м., реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 000, адреса: АДРЕСА_2 , який розташований на земельній ділянці кадастровий номер 66593031, площею 0,0519 га земельну ділянку, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 000 з цільовим призначенням: для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, кадастровий номер :66:593:0031, адреса: АДРЕСА_2 , став ОСОБА_2 , що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №131499604 від 19.07.2018 року.

Відповідно до п. 2 розділу 2 Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 вредакції, чинній на час проведення торгів, організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Заявка на реалізацію арештованого майна повинна містити такі дані: повне найменування відділу державної виконавчої служби або прізвище ім`я, по батькові (за наявності) приватного виконавця, виконавчий округ, номер посвідчення приватного виконавця; номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчих проваджень; повні найменування боржника та стягувача, їх адреси, код за ЄДРПОУ - для юридичних осіб; форма реалізації арештованого майна (електронні торги чи торги за фіксованою ціною); вид майна (зазначається відповідно до категорій, які використовуються на Веб-сайті); найменування майна, включаючи назву моделі, модифікації та інші складові найменування, які зазначаються згідно з реєстраційною, технічною та іншою документацією або наявними позначками на самому майні; відомості про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність (додатково зазначається інформація, визначена пунктами 6 - 10 розділу ІІІ цього Порядку); місцезнаходження майна (для нерухомого майна - точна поштова адреса, для рухомого - адреса зберігача); відомості про зберігача майна (найменування, фактична та юридична адреси, телефон, електронна адреса); відомості про чинні обтяження майна, зареєстровані в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек); вартість майна, що передається на реалізацію, визначена відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»; реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби чи приватного виконавця для перерахування коштів; адреса офіційної електронної пошти відділу державної виконавчої служби чи приватного виконавця; фото- та/або відеоматеріали;електронний цифровий або власноручний (у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) підпис начальника відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. В разі якщо заявку на реалізацію арештованого майна подав приватний виконавець, він підписує її самостійно із дотриманням умов, вказаних у цьому пункті.

Відповідно до абз. 4 ч. 4 розділу 2 Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 в редакції, чинній на час проведення торгів, перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Таким чином, ДП «Сетам» було розміщено в системі електронних торгів інформацію про майно, яка була зазначена державним виконавцем у заявці на реалізацію арештованого майна.

Відповідно до пункту 1 розділу Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5, електронними торгами електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи передбачені законодавством особливості щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а отже, є правочином.

Викладене узгоджується з нормами статей 650, 655 та частини 4 статті 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів.

Отже, у відповідності з пунктом 1 частини 2 статті 11 ЦК України між сторонами внаслідок укладення правочину купівлі-продажу виникли відповідні цивільні права та обов`язки.

Враховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами 1-3 та 6 статті 203 ЦК України (частина 1 статті 215 цього Кодексу).

Разом з тим, оскільки за змістом частини 1 статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених чинним на день проведення торгів Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженим Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 .

Порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів регулюється Законом України «Про виконавче провадження» та Порядком реалізації арештованого майна, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Згідно ч. 1 ст. 5 Закону України «Про виконавче провадження», примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів".

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Частиною 3 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження», передбачено, що виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право, зокрема накладати арешт на майно боржника, опечатувати, вилучати, передавати таке майно на зберігання та реалізовувати його в установленому законодавством порядку; накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей.

Відповідно до ст. 20 Закону України «Про виконавче провадження» для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання. Експертом або спеціалістом може бути будь-яка дієздатна особа, яка має необхідні знання, кваліфікацію та досвід роботи у відповідній галузі. Експерт або спеціаліст зобов`язаний надати письмовий висновок, а суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання - письмовий звіт з питань, що містяться в постанові, протягом 15 робочих днів з дня ознайомлення з постановою виконавця. Цей строк може бути продовжений до 30 робочих днів за погодженням з виконавцем.

Встановлено, що 08.08.2017 суб`єктом оціночної діяльності - ТОВ «Експертна служба України» в особі Генерального директора - ОСОБА_6 виконано звіт про оцінку майна та надано висновок про вартість садового будинку №73 , загальною площею: 197,30 кв.м, який розташований на земельній ділянці площею 0,0591 га (кадастровий номер :66:593:0031), що має цільове використання - для ведення садівництва та знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , що належали позивачу на підставі свідоцтва про право власності серії ЯЯЯ №632226 від 06.10.2005 р. та Державного акту на право власності на земельну ділянку серії І -КВ № 137344 від 24.05.2002 згідно якого вартість вищезазначеного майна складає 2 204 438,00 грн.

Закон України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» визначає правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна.

У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна.

Суб`єктами оціночної діяльності є, зокрема: суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону (ст. 5 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Статтею 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» встановлено, що методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України. Положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Відповідно до Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 1440 від 10.09.2003, національний стандарт N 1 є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав (далі - майно) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна.

Згідно п. 4 Національного стандарту № 1, оцінка майна проводитися з дотриманням принципів корисності, попиту і пропонування, заміщення, очікування, граничної продуктивності внеску, найбільш ефективного використання.

Визначення ринкової вартості об`єкта оцінки за допомогою порівняльного підходу ґрунтується на інформації про ціни продажу (пропонування) подібного майна, достовірність якої не викликає сумнівів у оцінювача. У разі відсутності або недостатності зазначеної інформації у звіті про оцінку майна зазначається, якою мірою це вплинуло на достовірність висновку про ринкову вартість об`єкта оцінки (п. 16 Національного стандарту № 1).

З матеріалів справи встановлено та не оспорено учасниками справи, що 13 липня 2018 року Солом`янським районним судом м. Києва у справі №760/7881/18 постановлено ухвалу за скаргою позивача на дії Заступника начальника відділу Оболонського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального Управління юстиції у м. Києві Манасерян Айкуі Арамівни у відповідності до резолютивної частини якої визнано незаконними дії Заступника начальника відділу Оболонського РВ ДВС міста Києва ГУЮ у місті Києві - Манасерян Айкуі Арамівна у виконавчому провадженні № 48305388, по визначенню вартості майна - садовий будинок № 73 , загальною площею : 197,30 кв . м , який розташовується на земельній ділянці площею 0,0591 га (кадастровий номер :66:593:0031), що має цільове використання - для ведення садівництва та знаходиться за адресою : АДРЕСА_4 , що належить ОСОБА_1 та визнано протиправною оцінку майна згідно зі звітом від 08.08.2017 вих.№1137 про незалежну оцінку майна - садовий будинок 73 , загальною площею : 197,30 кв.м, який розташовується на земельній ділянці площею 0,0591 га (кадастровий номер :66:593:0031), що має цільове використання - для ведення садівництва та знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , що належить ОСОБА_1 .

Вказана ухвала набрала законної сили, та не оскаржувалась сторонами.

Таким чином, вказаний звіт про оцінку майна від 08.08.2017 вих.№1137 є протиправним та не міг братись до уваги під час проведення електронних торгів, щодо реалізації майна - садового будинку № 73 , загальною площею: 197,30 кв.м , який розташовується на земельній ділянці площею 0,0591 га (кадастровий номер :66:593:0031), що має цільове використання - для ведення садівництва та знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 , що належить ОСОБА_1 .

Крім того, матеріали справи не містять доказів того, що позивач була належним чином повідомлена про проведення оцінки належному їй майна та проведення в цілому електронних торгів Державним підприємством "СЕТАМ".

Надані позивачем копії паспорту з відміткою про місце реєстрації (т.1 ас.76-78) з 2015 року спростовують твердження доводів апеляційних скарг відповідачів про належне повідомлення позивача про її обізнаність стосовно проведення електронних торгів та про вартість майна згідно зі звітом про його оцінку від 08.08.2017.

Окрім цього, відповідачами не доведено належними та допустимими доказами що в силу вимог ст. 57 ЗУ «Про виконавче провадження» державним виконавцем достовірно встановлювалось місце фактичного проживання ОСОБА_1 .

Таким чином, доводи апеляційної скарги ОСОБА_2 та ДП «Сетам» в цій частині підлягають відхиленню.

Не заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги ОСОБА_2 стосовно порушень судом першої інстанції норм процесуального права, оскільки не залучено до розгляду справи співвідповідача ПН КМНО Апатенко М.А, третьої особи ОСОБА_7 , який був орендарем частини спірного майна та ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк», виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення суду у справі Жоффер де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 р.).

Разом з тим, сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України»).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Як вбачається ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 6 листопада 2018 року закрито підготовче провадження у справі. 22.04.2019 представник ОСОБА_2 - ОСОБА_4 звернувся із вказаними вище клопотаннями до суду, в задоволенні яких в судовому засіданні 20.06.2019 (т.2 ас. 15-17) відмовлено, оскільки такі подані поза межами процесуальних строків.

У постанові ВП ВС від 05.06.2018 у справі № 910/856/17 міститься висновок про те, що набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем, відповідно, є переможець електронних торгів. Виходячи з наведеного сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів та покупець - переможець електронних торгів.

Отже, звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 вірно визначено склад учасників справи.

Згідно з частинами 1, 2, 3 статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.

Частиною 5 статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що у разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення.

Частиною 6 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

Отже, виходячи із системного аналізу наведених норм, звіт про оцінку майна є чинним, якщо від дня його підписання до дня проведення прилюдних торгів пройшло не більше шести місяців. Після збігу цього строку обов`язковою умовою призначення й проведення прилюдних торгів є отримання нового звіту про оцінку майна.

Верховний Суд України в постановах від 17 грудня 2014 року (справа №143цс14), від 18 листопада 2015 року (справа №6-1884цс15) та від 13 квітня 2016 року (справа №6/2988цс15) вказав, що головною умовою визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав та законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Таким чином, суд першої інстанції прийшов до вірного висновку про визнання недійсними електронних торгів, проведених 23.02.2018 року ДП «Сетам», протоколу №318274 проведення електронних торгів сформованого 23.02.2018 року ДП «Сетам» проведення торгів по лоту № 262438 та акту про реалізацію предмета іпотеки від 13.03.2018 року у виконавчому провадженні №48305388 Оболонського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва ГТУЮ в м. Києві з реалізації садибного будинку загальною площею 197,4 м.2, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , що розташований на земельній ділянці кадастровий номер 66593031, площею 0,0591 га, реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 000 з цільовим призначенням: для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, кадастровий номер :66:593:0031.

Інші доводи апеляційних скарг ОСОБА_2 та ДП «Сетам» зводяться до переоцінки доказів, яким судом першої інстанції надано вірну правову оцінку, з якою погоджується колегія суддів, та не можуть слугувати підставами для скасування рішення суду в частині задоволених позовних вимог ОСОБА_8 .

Будь-яких доказів, які б спростували висновки суду першої інстанції викладені у рішенні по суті спору апелянтами не надано.

Проте, заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 щодо помилкового висновку суду, який стосується відмови у задоволенні позову в частині визнання недійсними свідоцтв про придбання нерухомого майна.

Частиною 1 ст.15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Як вже зазначалось, відповідно до ч. 1 ст. 215ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1-3, 5 та 6 ст. 203 цього кодексу.

Згідно зі статтею 3 Цивільного Кодексу України є неприпустимим позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом.

Стаття 41 Конституції України передбачає непорушність права приватної власності.

Відповідно до ч. 1 ст.321 Цивільного Кодексу України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно з ч. 1 ст.2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень далі - державна реєстрація прав) офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав. Подання та отримання документів за заявою про внесення змін до записів Державного реєстру прав здійснюються у порядку, передбаченому для державної реєстрації прав.

Згідно з п. 18 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015р.№ 1127 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 23.08.2016 р. № 553) за результатом розгляду заяви та документів, поданих для державної реєстрації прав, державний реєстратор приймає рішення щодо державної реєстрації прав або щодо відмови в такій реєстрації.

Відповідно до п.п. 4, п.1 ст.27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація прав власності та інших речових прав проводиться на підставі виданого нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) та свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися, чи їх дублікатів.

Питання видачі свідоцтв нотаріусами про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) регулюється Законом України «Про нотаріат». Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012р. №296/5.

Відповідно до вимог ст.34 Закону України «Про нотаріат» нотаріуси видають свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів). Згідно з п. 19 Порядку, державний реєстратор за результатом прийнятого рішення щодо державної реєстрації прав відкриває та/або закриває розділи в Державному реєстрі прав, вносить до відкритого розділу або спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості про речові права та їх обтяження, про об`єкти та суб`єктів цих прав.

Отже, після здійснення нотаріальної дії нотаріус реєструє відповідне нерухоме майно у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Згідно з частиною другою статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

У відповідності до п. 4) ч. 1 ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та їх обтяжень», підставою для державної реєстрації прав є видане нотаріусом свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів.

Згідно з п.1.1 Глави 12 Розділу II Порядку вчинення реєстраційних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22.02.2012 (далі - Порядок), Придбання арештованого або заставленого нерухомого майна з прилюдних торгів (аукціонів) оформлюється нотаріусом за місцезнаходженням такого майна шляхом видачі набувачу відповідного свідоцтва.

Пунктом 2 Порядку встановлено порядок видачі нотаріусом свідоцтва про придбання нерухомого майна, яке було предметом застави (іпотеки), а саме: придбання нерухомого майна, яке було предметом застави (іпотеки), оформлюється нотаріусом за місцезнаходженням цього нерухомого майна шляхом видачі набувачу свідоцтва про придбання нерухомого майна.

Підстави для видачі свідоцтва про придбання арештованого або заставленого майна з прилюдних торгів (аукціонів) - пункт 3 Порядку:

3.1. Свідоцтво про придбання арештованого нерухомого майна з прилюдних торгів видається нотаріусом на підставі акта про проведені публічні торги, складеного державним виконавцем та затвердженого начальником відповідного відділу державної виконавчої служби або приватним виконавцем.

Тобто, вимоги щодо недійсності документів, а саме свідоцтва про реалізацію майна з прилюдних торгів є похідними від визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів та акту про реалізацію предмета іпотеки. Отже, вимозі про визнання недійсним свідоцтва про реалізацію майна з прилюдних торгів передує вимога щодо оскарження правочину, яким було порушено майнове право позивача.

Слід звернути увагу, що саме по собі свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів посвідчує наявність відповідного права і не породжує, не змінює і не припиняє певні права та обов`язки, тобто не є правочином. Свідоцтво видається на підтвердження права, яке вже виникло. Проте, свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів є документом, на підставі якого проводиться державна реєстрація прав на нерухоме майно та вносяться реєстраційні записи до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відтак, без визнання недійсними зазначених вище свідоцтв, позивачу не забезпечується ефективне поновлення порушеного права.

Відповідно частин 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Таким чином, рішення суду в частині відмови у задоволенні позову ОСОБА_1 про визнання недійсними свідоцтв про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів на садибний будинок та визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів на земельну ділянку підлягає скасуванню з ухваленням в цій частині нового судового рішення про задоволення цих вимог.

Враховуючи викладене вище та відповідно до ст. 376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 376, 381-384, 389 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 2 жовтня 2019 року в частині відмови ОСОБА_1 у задоволенні позову про визнання недійсним свідоцтва про придбання з публічних торгів садового будинку та земельної ділянки скасувати та ухвалити в зазначеній частині нове судове рішення наступного змісту.

Визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів № 218, видане 19.03.2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Апатенко М.А. на садибний будинок, загальною площею 197,4 кв.м., адреса: АДРЕСА_2 , який розташований на земельній ділянці кадастровий номер 66593031, площею 0,0591.

Визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів № 218, видане 19.03.2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Апатенко М.А. на земельну ділянку, площею 0,0591 га, з цільовим призначенням: для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби, кадастровий номер: :66:593:0031, адреса: АДРЕСА_2 .

Апеляційні скарги державного підприємства «Сетам» та ОСОБА_2 - відхилити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на постанову може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 22 червня 2020 року.

Суддя-доповідач

Судді: