Справа № 331/3441/18
Провадження № 2/331/26/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2020 року м. Запоріжжя

Жовтневий районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого - судді Антоненко М.В.

за участю секретаря - Андрієнко С.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Запорізької міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заподіяних збитків,-

ВСТАНОВИВ:

Запорізька міська рада звернулась до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення збитків.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 26.09.2014 р. інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області за № ЗП 92 зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва: «Реконструкція частини колишнього дитячого комбінат під п`ятиквартирний житловий будинок по АДРЕСА_1 », далі - об`єкт будівництва. Код об`єкта будівництва - 1122.2. За Державним класифікатором будівель та споруд ДК 018-2000 Будинки багатоквартирні підвищеної комфортності, індивідуальні.

Замовник будівельних робіт відповідач по справі ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

24.10.2014 за № ЗП 61 інспекцією державного архітектурно- будівельного контролю у Запорізькій області зареєстровано декларацію про готовність об`єкта до експлуатації.

Відповідач не прийняв участі у створенні та розвитку інфраструктури міста Запоріжжя і не перерахував до місцевого бюджету міста Запоріжжя кошти пайової участі.

Внаслідок невиконання відповідачем встановленого статтею 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» обов`язку щодо участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, територіальній громаді м. Запоріжжя завдано збитки в розмірі не отриманих коштів пайової участі.

В пункті 7 Листа Верховного Суду України від 01.04.2012 «Висновки Верховного Суду України, викладені у рішеннях, прийнятих за результатами розгляду заяв про перегляд судового рішення з підстави, передбаченої п. 1 ч. 1 ст. 111-16 ГПК України за 2010 - 2011 рр.» роз`яснюється, що за змістом статті 22 ЦК України для застосування такого засобу відповідальності, як стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди, необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, збитки, причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника та завданими збитками, вина та встановлення заходів, вжитих стороною для одержання такої вигоди.

В діях Відповідача наявний склад цивільного правопорушення, а саме:

1) протиправна поведінка;

2) збитки;

3) причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника та завданими збитками;

4) вина.

Крім того, Позивачем були вжиті заходи для одержання такої вигоди.

1.Перший елемент складу цивільного правопорушення протиправна поведінка відповідача.

Протиправна поведінка відповідача полягає у невиконанні приписів імперативних норм містобудівного законодавства України, а саме: не прийнятті пайової участі у створенні та розвитку інфраструктури міста Запоріжжя.

Частиною 2 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту.

Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури (частина 3 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», в редакції 06.07.2014, що діяла на дату реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації).

24.12.2012 Запорізькою міською радою прийнято рішення № 77, яким затверджено Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Запоріжжя.

19.01.2013 Рішення № 77 оприлюднене в офіційному виданні Запорізької міської ради газеті - «Запорозька СІЧ».

10.09.2014 Запорізькою міською радою прийнято рішення № 40 «Про внесення змін до Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Запоріжжя, затвердженого рішенням Запорізької міської ради від 24.12.2012 №77»

В пунктах 1.4, 1.5 Порядку закріплено обов`язок замовника взяти участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Запоріжжя шляхом перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до бюджету розвитку м. Запоріжжя.

В силу приписів статті 144 Конституції України рішення органів місцевого самоврядування, прийняті в межах повноважень, визначених законом, є обов`язковими до виконання на відповідній території.

З огляду на викладене, обов`язок замовника будівництва прийняти участь у створенні та розвитку інфраструктури населеного пункту є обов`язковими в силу закону.

Обов`язок прийняти участь у створенні та розвитку інфраструктури міста Запоріжжя у відповідача виник з дати реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт - 26.09.2014.

Відповідач не виконав встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та рішенням №77 зобов`язання і не взяв участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Запоріжжя. Кошти пайової участі на створення та розвиток інфраструктури міста Запоріжжя відповідачем до місцевого бюджету не перераховані.

Порушення вимог закону є протиправною поведінкою відповідача.

Таким чином, в діях відповідача наявний перший елемент складу цивільного правопорушення - протиправна поведінка.

2.Другий елемент складу цивільного правопорушення - збитки.

Бездіяльність відповідача завдала збитків територіальній громаді міста Запоріжжя в розмірі 152 896 грн. 00 коп.

Згідно зі статтею 22 Цивільного кодексу України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Виходячи із положень статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку територіальна громада міста Запоріжжя могла реально одержати до місцевого бюджету кошти пайової участі.

Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій (частина 5 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», в редакції від 01.02.2015).

В пункті 2.2 Порядку визначено, що розмір пайової участі у розвитку інфраструктури міста Запоріжжя з урахуванням інших передбачених цим Порядком відрахувань становить для житлових будинків - 4% загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта.

З огляду на викладене, територіальна громада міста Запоріжжя була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури міста Запоріжжя кошти в розмірі, визначеному в пункті 2.2. Порядку - 4% кошторисної вартості будівництва.

Таким чином, збитки у вигляді упущеної вигоди, завдані територіальній громаді міста Запоріжжя дорівнюють величині пайової участі, яка мала бути сплачена відповідачем відповідно до вимог містобудівного законодавства України, розрахована в Порядку, а саме: 4% кошторисної вартості об`єкта будівництва.

Згідно з пунктом 15 декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 24.10.2014 № ЗП 61, кошторисна вартість об`єкту будівництва становить 3 822 400 грн. 00 коп.

Розрахунок величини пайової участі, яка дорівнює величині збитків, завданих в наслідок не прийняття пайової участі, здійснюється на підставі даних про кошторисну вартість будівництва об`єкту, зазначену замовником, згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами за формулою:

ПУ = ( ЗКВБ - Вз - Вбм - Вім ) х 4%. де:

ПУ - пайова участь, грн.;

ЗКВБ - загальна кошторисна вартість будівництва, грн.;

Вз - витрати, пов`язані з придбанням та виділенням земельної ділянки, грн.;

Вбм - витрати, пов`язані зі звільненням будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, грн.;

Вім - витрати на влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій, грн.;

4 % - розмір пайової участі від загальної вартості будівництва, визначений згідно з Порядком.

Відповідно до розрахунку величина збитків за неприйняття пайової участі у розвитку інфраструктури міста Запоріжжя становить:

ПУ - 152 896 грн. 00 коп.

ЗКВБ - 3 822 400 грн. 00 коп.

Вз - 00 грн. 00 коп.

Вбм - 00 грн.00 коп.

Вім - 00 грн. 00 коп.

ПУ = 3 822 400 грн. 00 коп. х 4% = 152 896 грн. 00 коп.

З огляду на викладене, територіальна громада м. Запоріжжя могла реально одержати і не отримала дохід в розмірі 152 896 грн. 00 коп.

Таким чином, територіальній громаді м. Запоріжжя завдано збитків в розмірі 152 896 грн. 00 коп.

В діях відповідача наявний другий елемент складу цивільного правопорушення - збитки.

3.Третій елемент складу цивільного правопорушення - причинний зв`язок між протиправною поведінкою відповідача та завданими збитками.

Обов`язок замовника будівництва прийняти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту встановлено в статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Порядок участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту визначено в Рішенні № 40.

Відповідачем не прийнято участь в розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Запоріжжя. Неприйняття участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Запоріжжя є протиправною поведінкою Відповідача.

Невнесення Відповідачем коштів пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Запоріжжя є збитками, тобто об`єктивним зменшенням майнових благ територіальної громади міста Запоріжжя. Територіальній громаді міста Запоріжжя протиправними діями відповідача завдано збитків в розмірі 152 896 грн. 00 коп.

Наслідки у виді упущеної вигоди перебувають у безпосередньому причинному зв`язку із наведеною неправомірною бездіяльністю відповідача.

Територіальна громада міста Запоріжжя могла реально отримати до місцевого бюджету кошти в розмірі 152 896 грн. 00 коп. за умови дотримання відповідачем приписів містобудівного законодавства України: статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку, затвердженого Рішенням № 40.

Таким чином, наявний причинно-наслідковий зв`язок між неприйняттям відповідачем участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Запоріжжя та збитками, понесеними територіальною громадою міста Запоріжжя в розмірі 152 896 грн. 00 коп.

З огляду на викладене, в діях відповідача наявний третій елемент складу цивільного правопорушення - причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками.

4. Четвертий елемент складу цивільного правопорушення - вина.

Норма статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» - це норма імперативного характеру, яка обов`язкова для виконання замовником будівництва.

Рішенням № 40 Запорізька міська рада визначила порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури м. Запоріжжя.

Статтею 144 Конституції України та статтею 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено, що органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Рішення № 40 є чинним та обов`язковим для виконання на території міста Запоріжжя.

Відповідач не прийняв участі у створенні і розвитку інженерно- транспортної та соціальної інфраструктури міста Запоріжжя.

З огляду на викладене, відповідач:

1) знав (мав знати) про необхідність прийняття участі у створенні та розвитку інфраструктури міста Запоріжжя шляхом перерахування коштів пайової участі до місцевого бюджету міста Запоріжжя до моменту введення об`єкту в експлуатацію;

2) мав можливість виконати свої зобов`язання;

3) не виконав і не вжив дій, що свідчать про його намір виконати зобов`язання.

Викладене доводить наявність вини в діях відповідача - четвертого елементу складу цивільного правопорушення.

5. Заходи, вжиті стороною - позивачем для одержання такої вигоди.

Відповідачем кошти пайової участі на розвиток інфраструктури міста Запоріжжя в розмірі 152 896 грн. 00 коп. не перераховувались.

Невиконанням зобов`язання щодо внесення коштів пайової участі на створення і розвиток інфраструктури міста Запоріжжя завдано збитків територіальній громаді м. Запоріжжя.

23.11.2015 Запорізька міська рада в інтересах територіальної громади міста Запоріжжя з метою досудового врегулювання спору шляхом добровільного виконання зобов`язання відповідачем, звернулась до відповідача з вимогою про відшкодування збитків в розмірі внеску пайової участі (лист від

19.11.2015 вих. № 01/02-21/04509). До вимоги додано розрахунок та обґрунтування збитків, а також встановлено строк виконання - двадцятиденний термін з дня отримання даної вимоги.

Станом на дату подачі позовної заяви відповідачем обов`язок прийняти участь у створенні та розвитку інфраструктури міста Запоріжжя не виконано.

Таким чином, позивачем вжито всіх можливих заходів для усунення цивільного правопорушення відповідача та одержання вигоди територіальною громадою міста Запоріжжя.

З огляду на все вищевикладене, в діях відповідача наявний склад цивільного правопорушення, що є підставою для стягнення збитків, в розмірі 152 896 грн. 00 коп.

Згідно з частиною 4 статті 263 Цивільного процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний суд в постанові від 22.03.2017 по справі № 908/312/16 дійшов висновку, що неправомірна бездіяльність відповідача щодо його обов`язку взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, який кореспондується зі зверненням відповідача до позивача із заявою про укладення такого договору, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої Запорізька міськрада була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди. При цьому наслідки у виді упущеної вигоди перебувають у безпосередньому причинному зв`язку із наведеною неправомірною бездіяльністю відповідача.

Наведене доводить правомірність вимог Запорізької міської ради щодо захисту прав та інтересів територіальної громади міста Запоріжжя шляхом відшкодування завданих збитків в розмірі 152 896 грн. 00 коп.

Посилаючись на вищенаведені обставини, Запорізька міська рада просить суд стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПГІ НОМЕР_1 ) на користь Запорізької міської ради (розрахунковий рахунок 0002 в ГУДКСУ у Запорізькій області, отримувач: УК м. Запоріжжя, , МФО 813015, код платежу 24170000 «Надходження коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту) суму збитків в розмірі 152 896 грн. 00 коп. (сто п`ятдесят дві тисячі вісімсот дев`яносто шість грн. 00 коп.); стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПГІ НОМЕР_1 ) на користь Запорізької міської ради (розрахунковий рахунок НОМЕР_2 в УДКСУ у м. Запоріжжі Запорізької області, отримувач: виконавчий комітет Запорізької міської ради, , МФО 813015), судовий збір в розмірі 2293,44 грн. (дві тисячі двісті дев`яносто три грн. 44 коп.).

Ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 18 червня 2018 року по справі відкрите провадження, ухвалено справу розглядати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін. Справу призначено у підготовче судове засідання на 16 серпня 2018 року на 14 год. 00 хв.

Ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 16 січня 2019 року справу призначено до судового розгляду на 03.04.2019 року на 13 год. 30 хв.

Представник позивача Запорізької міської ради в судовому засіданні позов підтримав, наполягав на задоволенні позовних вимог.

Представник відповідача ОСОБА_1 надав суду письмовий відзив в якому зазначено наступне:

Статтею 13 ЦК України встановлено, що цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства.

Згідно ст. 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є:

1) договори та інші правочини;

2) створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності;

3) завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі;

4) інші юридичні факти.

3. Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів дивільного законодавства.

4. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні зрава та обов`язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, зрганів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування.

Таким чином, підставою для відшкодування збитків (упущеної вигоди) може бути або договір, або акт цивільного законодавства.

Діючим законодавством не передбачений обов`язок відшкодувати «збитки за неприйняття пайової участі у розвитку інфраструктури міста Запоріжжя».

Статтею 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.... Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. ... Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію.

Таким чином, право на отримання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту у органів місцевого самоврядування виникає на підставі договору, а у забудовника відповідно виникає обов`язок взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного.

Порядок укладання договору передбачений Порядком залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Запоріжжя у редакції Рішення міської ради № 40 від 10.09.2014 р.

Пунктом 3.2 зазначеного порядку передбачено, що з метою забезпечення виконання замовниками обов`язку щодо сплати пайової участі виконавчі органи місцевого самоврядування вчиняють наступні дії:

3.2.1. Департамент архітектури та містобудування міської ради протягом 7 робочих днів з моменту отримання інформації щодо наявності зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт (дозволу) здійснює розрахунок розміру пайової участі, виходячи із загальної площі будівлі та основних показників об`єкта будівництва, що зазначаються забудовником в декларації про початок виконання будівельних робіт (дозволі), з урахуванням нормативів для одиниці створеної потужності (додаток 1 до Порядку), забезпечує підготовку проекту пропозиції про укладення Договору (оферти) та проекту Договору і подає на розгляд та погодження до погоджувальної комісії.

3.2.2. Погоджувальна комісія погоджує розрахунок розміру пайової участі.

3.2.3. Департамент архітектури та містобудування міської ради комплектує пакет документів (проект пропозиції про укладення Договору (оферти) та проект Договору з додатком) та передає до виконавчого комітету міської ради для організації їх підписання міським головою та поштового відправлення забудовнику, у встановленому законом порядку.

3.2.4. В разі неотримання виконавчим комітетом міської ради відповіді на пропозицію укласти Договір (оферту), департамент архітектури та містобудування міської ради готує звернення до виконавчого комітету міської ради з проханням вжити заходи щодо укладення Договору у судовому порядку.

3.2.5. При отриманні виконавчим комітетом міської ради протоколу розбіжностей та всіх примірників договору, зазначені документи негайно надаються департаменту архітектури та містобудування міської ради для передачі на розгляд погоджувальної комісії.

Погоджувальна комісії розглядає пропозиції та приймає рішення щодо включення їх до Договору та передачі протоколу розбіжностей на підпис міському голові.

В разі, якщо за результатами розгляду пропозицій залишилися розбіжності, які не можуть бути врегульованими погоджувальною комісією, департамент архітектури та містобудування міської ради готує звернення до виконавчого комітету міської ради з проханням вжити заходи щодо укладення Договору в судовому порядку.

Відповідно до п. 3.1.2 Порядку істотними умовами Договору є:

- розмір пайової участі;

- строк (графік) сплати пайової участі;

- відповідальність сторін.

Окрім того, пунктом 2.4 Порядку встановлено, що розмір пайової участі у розвитку інфраструктури м. Запоріжжя та спірні питання, що виникають з його визначенням, розглядаються на погоджувальній комісії, шляхом погодження договору про участь замовників у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста та розрахунку величини пайової участі (додатки 2 та 3 до Порядку).

Позивач не скористався правом подачі до відповідача позову про спонукання укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Між позивачем та відповідачем договір не укладений, таким чином, не визначений розмір пайової участі, порядок та строки перерахування грошових коштів.

Згідно положень ст. 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Відповідно до статті 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України).

Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частина четверта статті 267 ЦК України).

Декларація про готовність об`єкта до експлуатації подана 22.10.2014 p., та зареєстрована Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області 24.10.2014 p., таким чином, договір повинен був бути укладений, а грошові коти перераховані до 22.10.2014 р.

Відповідно до п. 16 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, Затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 461 відомості щодо зареєстрованих декларацій та виданих сертифікатів вносяться до єдиного реєстру отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на зиконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об`єкта 50 експлуатації та виданих сертифікатів, відмов у реєстрації таких декларацій га у видачі таких дозволів і сертифікатів (далі - єдиний реєстр).

Доступ до Єдиного реєстру отриманих повідомлень про початок шконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на шконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об`єкта (о експлуатації та виданих сертифікатів, відмов у реєстрації таких декларацій а у видачі таких дозволів і сертифікатів є відкритим для усіх користувачів.

Таким чином, позивач мав можливість дізнатися про наявність у відповідача Декларації про готовність об`єкта к експлуатації та неукладання оговору, тобто про порушення своїх прав 22.10.2014 p., та строк позовної авності сплив 21.10.2017 р.

Суд, заслухавши поясненя представника позивача, вивчивши надані письмові докази дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що 26.09.2014 р. інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області за № ЗП 92 зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва: «Реконструкція частини колишнього дитячого комбіната під п`ятиквартирний житловий будинок по АДРЕСА_1 », далі - об`єкт будівництва. Код об`єкта будівництва - 1122.2. За Державним класифікатором будівель та споруд ДК 018-2000 - Будинки багатоквартирні підвищеної комфортності, індивідуальні.

Замовник будівельних робіт відповідач по справі ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

24.10.2014 за № ЗП 61 інспекцією державного архітектурно- будівельного контролю у Запорізькій області зареєстровано декларацію про готовність об`єкта до експлуатації.

Згідно з Розділом 10 Декларації Інформація про дозвільні документи (повідомлення про початок виконання будівельних робіт, декларація про початок виконання будівельних робіт, інші документи у разі їх наявності) видана Декларація про початок виконання будівельних робіт, зареєстрована Департаментом державної архітектурної інспекції у Запорізькій області 26.09.2014 р. № ЗП 92.

У Розділі 11 Декларації зазначена дата початку будівництва: 26.09.2014 р., дата закінчення будівництва: 23.10.2014 p., строк введення обєкта в експлуатацію: 4 квартал 2014 р.

Кошторисна вартість будівництва за`затвердженою проектною документацією становить 3 822,40 тис. грн.

19.11.2015 р. листом з описом вкладення Запорізька міська рада направила відповідачу письмову вимогу № 01/02-21/04509 про сплату на зазначений рахунок суми збитків у розмірі 152896,00 грн., до якої додано розрахунок збитків у розмірі несплачених коштів пайової участі у розвитку інженерно- транспортної та соціальної інфраструктури м. Запоріжжя.

Дані про отримання відповідачем або його довіреною особою вказаного листа в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до листа Департаменту фінансової та бюджетної політики від 05.05.2018 р. № 02/2-15/880, ОСОБА_1 по обєкту будівництва: «Реконструкція частини колишнього дитячого комбінату під п`ятиквартирний житловий будинок; АДРЕСА_1 » кошти пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури до бюджету м. Запоріжжя не перераховувались.

Відповідно до статті 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частинами 1, 2 статті 623 ЦК України передбачено, що боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.

Згідно з ч.-ч.1-3 статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є:

1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Отже, для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідним є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

На позивача покладений обовязок доказати шкоду (її розмір), протиправність поведінки заподіювана шкоди та причинний звязок; на відповідача відсутність вини.

Обґрунтовуючи позов, позивач посилається на ст. 40 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності та стверджує, що відповідач всупереч вимог даної статті та рішення Запорізької міської ради № 40 від 10.09.2014 р. не уклав договір про пайову участь.

Відповідно до частин 2, 3, 9 статті 40 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності № З038-VI замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію.

Статтею 40 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності встановлено обов`язок замовника, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, взяти участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. У застосуванні наведеної норми суд звертається до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду України від 01.02.2017 р. у справі № 922/753/16, згідно з яким аналіз положень частин 2, 3, 9 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" дає підстави для висновку, що обов`язок ініціювати укладення договору про пайову участь покладено саме на замовника будівництва, оскільки цей обов`язок пов`язаний зі зверненням замовника до органу місцевого самоврядування.

Замовник фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву (стаття 1 Закону № 3038-VI).

За змістом положень частини першої ст. 40 даного Закону, порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

10 вересня 2014 року 50 сесією 6 скликання Запорізької міської ради прийнято рішення № 40 Про внесення змін до Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Запоріжжя, затвердженого рішенням Запорізької міськради від 24 грудня 2012 року № 77, згідно з яким зазначений Порядок (далі Порядок № 40) викладено у новій редакції.

Зокрема, Порядок регулює організаційні та економічні відносини, пов`язані із залученням, розрахунком розміру, використанням коштів пайової участі замовників будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Запоріжжя та укладання договорів про пайову участь (пункт 1.2 Порядку).

Відповідно до ч. 1 ст. 73 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

У силу приписів ст. 144 Конституції України, ст. 73 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні рішення Запорізької міської ради від 10.09.2014 р. № 40 підлягає обовязковому виконанню відповідачем.

За змістом статей 2, 10 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, статей 4, 9 Закону України Про архітектурну діяльність від 20 травня 1999 року № 687-XIV під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є замовником будівельних робіт на об`єкті будівництва «Реконструкція частини колишнього дитячого комбінату під п`ятиквартирний житловий будинок; АДРЕСА_1 ».

Згідно правової позиції, наведеної у постановах Верховного Суду України від 1 лютого 2017 року у справі № 3-1441гс16, від 22 березня 2017 року у справі № 908/312/16 (3-1553гс16), реконструкція, здійснена відповідачем, охоплюється законодавчим визначенням забудови, а виходячи із наведених положень законодавства, відповідач є замовником.

Згідно з ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як слідує з матеріалів справи, відповідач не уклав договору про пайову участь у розвитку інженерно- транспортної та соціальної інфраструктури м. Запоріжжя, що свідчить про його бездіяльність у вчиненні передбачених законодавством обов`язкових дій щодо такого звернення та укладення договору.

Таким чином, неправомірна бездіяльність відповідача щодо його обов`язку взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, який кореспондується зі зверненням відповідача до позивача із заявою про укладення такого договору, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої Запорізька міська рада була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди. При цьому наслідки у вигляді упущеної вигоди перебувають у безпосередньому причинному зв`язку із наведеною неправомірною бездіяльністю відповідача.

Відповідно до частини 6 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд.

В пункті 2.2 Порядку визначено, що розмір пайової участі у розвитку інфраструктури міста Запоріжжя з урахуванням інших передбачених цим Порядком відрахувань становить для житлових будинків - 4% загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта.

Відповідно до п. 7.1 Порядку № 40, сума коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста, несплачена замовником у строки, визначені законодавством, є збитками територіальної громади.

Згідно з п. 7.3 Порядку № 40 розмір збитків територіальної громади міста Запоріжжя за невнесення замовником коштів пайової участі на розвиток інфраструктури міста Запоріжжя становить розмір несплаченої пайової участі. Розрахунок збитків здійснюється з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва, визначеної забудовником в декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Таким чином, розмір пайової участі відповідача становить 4% від загальної вартості будівництва, тобто 3 822 400 грн. 00 коп. х 4% = 152 896 грн. 00 коп.

Відтак, розмір збитків, визначений позивачем, грунтується на положеннях чинного законодавства та фактичних обставинах справи.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог Запорізької міської ради, оскільки внаслідок протиправної бездіяльності ОСОБА_1 було порушено право позивача на отрмання коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста.

Згідно положень ст. 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Відповідно до статті 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України).

Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частина четверта статті 267 ЦК України).

Судом встановлено, що відповідачем ОСОБА_1 було подано декларацію про готовність об`єкта до експлуатації 22.10.2014 p. Декларацію було зареєстровано 24.10.2014 p. Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області.

Запорізька міська рада звернулась до суду із позовом 22.05.2018 р.

Відповідно до п. 16 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, Затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 461 відомості щодо зареєстрованих декларацій та виданих сертифікатів вносяться до єдиного реєстру отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на зиконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об`єкта 50 експлуатації та виданих сертифікатів, відмов у реєстрації таких декларацій га у видачі таких дозволів і сертифікатів.

Доступ до Єдиного реєстру отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на шконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об`єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, відмов у реєстрації таких декларацій а у видачі таких дозволів і сертифікатів є відкритим для усіх користувачів.

В зв`язку з цим, на переконання відповідача, трирічний строк подання позову сплив 21.10.2017 р.

З приводу пропущення трирічного строку позовної давності, представник Запорізької міської ради пояснив суду, що 24.06.2011 наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та ситлово-комунального господарства України № 92 затверджено Порядок ведення циного реєстру отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і удівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, іреєстрованих декларацій про готовність об`єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, відмов у реєстрації таких декларацій та у видачі таких дозволів і сертифікатів.

Згідно з пунктом 3 наказу № 92 ведення єдиного реєстру, функціонування і супроводження програмного забезпечення реєстру, збереження та захист бази даних реєстру, забезпечення доступу до нього територіальних органів Держархбудінспекції України здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція України.

В пункті 4 наказу № 92 закріплено, що формування даних для внесення до єдиного реєстру покладається на територіальні органи Держархбудінспекції України за місцем розташування об`єкта.

В пункті 5 наказу № 92 передбачено, що формування даних для внесення до єдиного реєстру відбувається на підставі інформації, поданої територіальними органами Держархбудінспекції України.

Тобто, з офіційного веб-сайту Державної архітектурно- будівельної інспекції України можна отримати інформацію тільки у разі, якщо уповноваженому органу відомо про проходження реєстрації відповідного дозвільного документу.

Після реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації інспекція архітектурно-будівельного контролю у Запорізькій області має сформувати дані для внесення до єдиного реєстру та передати їх Державній архітектурно- будівельній інспекції України. Період для формування даних нормативно не визначений. Після передачі сформованих даних від територіального органу до Державної архітектурно-будівельної інспекції, знов формуються дані для внесення їх до Реєстру безпосередньо Державною архітектурно-будівельною інспекцією України. Строки для формування даних та внесення їх до Реєстру нормативно не визначені.

З вказаного слід, що час з якого інформацію можна фактично отримати на офіційному веб-сайті з моменту фактичної реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації визначити не можливо.

Саме тому, згідно зі статтями 36, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і покладено обов`язок повідомляти уповноважені органи місцевого самоврядування про початок будівельних робіт та готовність об`єкта до експлуатації на замовника будівництва.

З посиланням на неотримання вказаної інформації від органів архітектурно-будівельного контролю, представник позивача наполягав на тому, що Запорізька міська рада дізналась про порушення свої прав значно пізніш ніж в 2014 році.

Суд не погоджується з таким твердженням Запорізької міської ради з огляду на те, що інформація, що міститься в реєстрі документів дозвільного характеру, є відкритою.

Так, пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом. Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами №№ 22083/93, 22095/93 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства"; пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою № 14902/04 у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії").

Порівняльний аналіз термінів "довідався" та "міг довідатися", наведених у статті 261 ЦК, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх майнових прав, а тому доведення факту, через який позивач не знав про порушення свого цивільного права і саме з цієї причини не звернувся за його захистом до суду, недостатньо.

Оскільки, поважність причин пропуску є оціночним поняттям та за відсутності визначеного законом переліку причин, які можуть бути визнані поважними для захисту порушеного права, вирішення цього питання відноситься до компетенції суду, який безпосередньо розглядає спір, з урахуванням у кожному конкретному випадку фактичних обставин справи і не може бути переоцінене.

Своєчасне неотрмання відкритих данних не є непереборною обставиною, яка не залежить від волі відповідача, тому суд дійшов висновку про те, що Запорізька міська рада могла довідатися про порушення свого права 24.10.2014 p. з моменту реєстрації декларації.

В зв`язку з цим, строк позовної давності сплив 24.10.2017р., що є підставою для відмови у позові.

Керуючись ст. ст. 3, 4, 11-13, 19, 263, 265, 279, 280-282 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволені позову Запорізької міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заподіяних збитків.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У відповідності до ті. п. 15.5 п. 15 ч. 1 Розділу. ХШ «Перехідні Положення» ЦГІК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки щодо подання апеляційної скарги продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя: М.В. Антоненко