___________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-з/947/464/20
УХВАЛА

30.06.2020

Київський районний суд м. Одеси

у складі судді Калашнікової О.І.

при секретарі Шеховцевій.В.

розглянув у судовому засіданні клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення судової почеркознавчої експертизи по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи без самостійних вимог: Виконавчий комітет Одеської міської ради, Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради, Приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Несвітайло І.І. про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, визнання договору інвестування будівництва недійсним в частині визначення інвестора, визнання недійсним договору дарування, визнання майна спільною сумісною власністю та визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Київського райсуду м.Одеси від 23.10.2018 року відкрите провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Виконавчий комітет Одеської міської ради, Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради, Приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Несвітайло І.І. про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, визнання договору інвестування будівництва недійсним в частині визначення інвестора, визнання недійсним договору дарування, визнання майна спільною сумісною власністю та визнання права власності. Справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. На стадії підготовчого засідання судом неодноразово виносились ухвали за клопотаннями сторони позивача про витребування доказів, про відвід головуючому судді, про повернення апеляційної скарги на ухвалу суду про відмову у задоволенні клопотання про витребування доказів, про вжиття заходів забезпечення позову. Сторона позивача неодноразово надавала до суду заяви про відкладення розгляду справи з посиланням на стан здоров`я позивача, на заміну представника позивача, неможливість з`явитися до судового засідання у зв`язку з оголошеним в державі карантином (постанова КМУ №211 від 11.03.2020 року).

ОСОБА_1 в судовому засіданні клопотання про призначення почеркознавчої експертизи і витребування доказів підтримала.

Представник ОСОБА_2 адвокат Богданцева І.В. до суду не з`явилась, посилаючись на зайнятість в іншому судовому процесі і просила відкласти розгляд справи. В минулих судових засіданнях адвокат Богданцева І.В. заперечувала проти призначення по справі почеркознавчої експертизи з тих підстав, що почеркознавча експертиза не має відношення до предмету спору і позивач надає клопотання про призначення цієї експертизи з метою затягування розгляду справи.

Позивач вимагає призначити по справі почеркознавчу експертизу щодо підпису від імені ОСОБА_3 в акті приймання-передачі квартири від 31.03.2004 року, в Додатку №2 до договору від 31 березня 2004 року про інвестування будівництва житла, в додаткових угодах №1 і №2 до договору від 31 березня 2004 року про інвестування будівництва житла. Далі в клопотанні викладені вимоги про витребування письмових документів, які є необхідними для виконання почеркознавчої експертизи: оригіналів вищевказаних документів (акту приймання передачі, договору інвестування, додатків та додаткових угод до цього договору), довіреностей, які в 2014 році і в 2016 році видавала ОСОБА_3 адвокатам на представництво її інтересів в суді. Позивач також вимагає витребувати з архіву Київського райсуду м.Одеси матеріали цивільної справи за №520/14474/15-ц, в якій містяться матеріали реєстраційної справи на квартиру АДРЕСА_1 та відібрати в судовому засіданні зразки підпису відповідача ОСОБА_2

10.03.2020 року і 17.03.2020 року ОСОБА_1 надавала до суду клопотання про призначення по даній справі судової почеркознавчої експертизи. Клопотання судом не розглянуті з тих підстав, що одночасно позивач надала до суду заяву про відвід головуючому судді Калашніковій О.І. Надалі Грішина В.О. надавала до суду клопотання про відкладення розгляду справи, посилаючись на неможливість з`явитися до суду у зв`язку з запровадженим в державі карантином.

Суд вислухав позивача, вивчив матеріали справи і дійшов висновку, що клопотання позивача не підлягають задоволенню.

Ч.1 ст.76 ЦПК України визначає, що «доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи».

Відповідно положень ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

За приписами ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

ОСОБА_1 звернулась до суду з вимогами про визнання частково недійсним договору про інвестування будівництва житла №579/6-97 , який ОСОБА_2 уклав 31.03.2004 року з ТОВ «Істок-21» і доводить, що у виконанні умов саме цього договору вона, як член сім`ї ОСОБА_2 , приймала участь, тому і ставить питання про визнання за нею права власності на частку квартири. Разом з тим, позивач вимагає встановити факт спільного проживання однією сім`єю ОСОБА_1 і ОСОБА_2 з листопада 2005 року.

Окрім того, частина 2 ст.83 ЦПК України зобов`язує позивача подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідно до частини 8 цієї статті «докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх надає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї».

Згідно ст.84 ЦПК України, якщо учасник справи не може самостійно надати докази, то він вправі подати до суду клопотання про витребування доказів судом.

Позивач повинен подати клопотання про витребування доказів разом з поданням позовної заяви. ї особи. Якщо ж клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, то суд залишає його без задоволення.

Однак, якщо особа обгрунтує неможливість подання клопотання про витребування доказів у встановлений строк з причин, що не залежали від неї, то суд розгляне подане клопотання.

У клопотанні повинно бути зазначено:1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Дані вимоги є обов`язковими і прямо передбачені ст.84 ЦПК України. Клопотання позивача в частині витребування доказів вимогам ст..84 ЦПК не відповідає.

Щодо вимог позивача про призначення по справі судової почеркознавчої експертизи, суд зазначає наступне.

Частина 3 статті102 ЦПК України визначає, що висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Згідно з положеннями ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

За приписами ст. 103 ч.1 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:1. для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини не можливо; 2. сторонами(стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Як роз`яснено в п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

В сьогоднішньому підготовчому засіданні позивач, підтримуючи позов, стверджувала, що однією сім`єю з ОСОБА_2 вона ОСОБА_1 , проживала з листопада 2005 року і разом з ОСОБА_2 приймала участь в інвестуванні будівництва квартири АДРЕСА_1 .

Документи, додані позивачем до позову свідчать, що ОСОБА_2 перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_4 до 13 лютого 2007 року; 31.03.2004 року ОСОБА_2 уклав договір інвестування житла з ТОВ «Істок-2001» і сплатив грошові кошти в сумі 154688 грн (що дорівнювало на той час 29026 дол.США), наступний внесок грошових коштів ОСОБА_2 здійснив 13.01.2006 року. Шлюб ОСОБА_1 і ОСОБА_2 уклали 02.06.2007 року. До договору про інвестування будівництва житла від 31.03.2004 року замовником і забудовником були внесені зміни і п.5 договору було викладено в такій редакції: оформити документи про право власності на об`єкт інвестування в рівних частках- 1/2 частка ОСОБА_2 і 1/2 частка ОСОБА_5 . Свідоцтво про право власності на квартиру ОСОБА_2 і ОСОБА_6 виконавчий комітет Одеської міської ради видав 05.11.2009 року . 02.03.2016 року ОСОБА_2 і ОСОБА_1 шлюб розірвали. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , місце смерті Кишенев, республіка Молдова.

З огляду на викладене суд вважає, що у даному випадку почеркознавча експертиза не має відношення до з`ясування обставин, що мають значення для справи, тому правові підстави для призначення цієї експертизи відсутні.

Керуючись ст.ст.84, 102, 103, 107, 260, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів і призначення по справі судової почеркознавчої експертизи залишити без задоволення.

Ухвала в частині відмови у задоволенні клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом 15 днів з дня проголошення ухвали.

Суддя Калашнікова О. І.