Суддя Попова В. О.
Справа № 644/2426/20
Провадження № 2/644/1217/20
РІШЕННЯ

іменем України

(заочне)

18 червня 2020 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Попової В.О.,

за участю секретаря Дашкової К.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

31.03.2020 позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з вищезазначеним позовом, в якому просить розірвати шлюб, укладений між нею та ОСОБА_2 , який зареєстрований 01 березня 2008 року Відділом реєстрації актів цивільного стану по м.Харкову № 2 Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 142.

Свої вимоги мотивувала тим, що з середини березня 2020 року шлюб між сторонами фактично розпався, сім`я існує формально, оскільки сторони мають різні погляди на життя та принцип існування сім`ї. Сторони проживають окремо, спільне господарство не ведуть і поновлювати стосунки не бажають. Після фактичного припинення шлюбних та сімейних відносин дитина залишилась проживати з матір`ю. Подальше спільне життя та збереження шлюбу вважає неможливим, оскільки це суперечить інтересам сторін.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 01 квітня 2020 року позовна заява прийнята та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадженні з викликом сторін.

Через канцелярію суду позивач надала заяву про розгляд справи у її відсутність, просила позов задовольнити. Зазначила, що шлюбно-сімейні відносини з відповідачем припинені з березня 2019 року, з того ж часу мешкають окремо, спільне господарство не ведуть. Строк для примирення не потрібен, збереження шлюбу неможливе. Спору про майно між ними не має. Після розірвання шлюбу неповнолітня дитина ОСОБА_3 буде мешкати з нею. Після розірвання шлюбу, її прізвище залишити без змін. Крім того, вказала, що на відшкодуванні сплаченого судового збору не претендує. Не заперечує проти заочного розгляду справи та винесення судом заочного рішення.

Відповідач ОСОБА_2 в судові засідання, призначені на 22.04.2020, 19.05.2020, 18.06.2020 не з`явився, повідомлявся про день, час та місце судового засідання належним чином шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем мешкання, яке підтверджено Інформаційною довідкою з Реєстру територіальної громади міста Харкова від 01.04.2020, а саме: АДРЕСА_1 , які повернулися до суду без вручення.

Зі змісту п.2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України вбачається, що повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Крім того, відомості про дати та час судових засідань знаходяться у вільному доступі на офіційному сайті Судової влади за адресою в мережі Інтернет https://court.gov.ua/fair/ та сайті Орджонікідзевського районного суду м. Харкова.

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місце знаходження під час провадження справи.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

На момент розгляду справи суду не було надано відповідачем жодних відомостей щодо зміни його місця проживання/перебування.

Відповідач з запереченням проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження, чи з відзивом на позов до суду не звертався. Заяв, клопотань та заперечень до суду не надходило.

Відповідно до вимог ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

За таких обставин, з письмової згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.

З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог з наступних підстав.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 01 березня 2008 року, який зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову № 2 Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 142. Від шлюбних стосунків сторони мають неповнолітню дитину: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Сімейно-шлюбні відносини між сторонами припинено, мешкають окремо, шлюб носить формальний характер, спільне господарство не ведеться, на примирення позивач не згодна.

Згідно статті 24 Сімейного Кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За приписами ч. 3 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Згідно ч.1 ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя, згідно ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, оскільки в ході засідання встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, що мають істотне значення.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що збереження сім`ї є неможливим, а тому наявні підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам та інтересам їх дитини, а також положенням статті 51 Конституції України, відповідно до якої шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. За таких обставин, суд вважає, що шлюб підлягає розірванню.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Керуючись ст.ст. 206, 207, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, на підставі ст. ст. 110, 112, 113 СК України, суд, -

ухвалив :

Позов ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) про розірвання шлюбу- задовольнити.

Розірвати шлюб укладений 01 березня 2008 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову № 2 Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 142.

Прізвище позивача залишити без змін « ОСОБА_5 ».

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Харківського апеляційного суду або через Орджонікідзевський районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви на його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, передбаченому ст.354 ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків встановлених ст.354 ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складено 18.06.2020.

Суддя Попова В.О.