справа № 274/1039/20
провадження № 2/0274/1028/20
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

(заочне)

18.06.2020 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Вдовиченко Т.М., за участю секретаря судового засідання - Рудич М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бердичеві Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -

В с т а н о в и в :

В лютому 2020 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою, згідно якої просить визнати відповідача ОСОБА_2 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 . Відповідач ОСОБА_2 - колишній чоловік позивачки, у зазначеному будинку не проживає більше 4 років. Факт реєстрації відповідача в належній позивачці квартирі заважає повноцінно нею користуватися та розпоряджатися, змушує нести додаткові витрати по сплаті комунальних послуг.

Ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 21.02.2020 року призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивачка звернулася до суду з заявою в якій вказала, що позов підтримує повністю, просить справу розглянути в її відсутності, не заперечують проти заочного розгляду справи.

Відповідач, у встановлений судом строк, відзиву на позовну заяву не надав, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомлено.

Суд, за письмовою згодою позивачів, ухвалює заочне рішення при заочному розгляді справи, що не суперечить вимогам ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до Закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Як передбачено ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , на підставі договору дарування від 19.09.2009 року р. №3874 (а.с. 18).

Згідно рішення Бердичівського міськрайонного суду від 10.06.2016 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано (а.с. 19).

Факт не проживання ОСОБА_2 , в квартирі АДРЕСА_1 підтверджується Актом ОСББ "Світанок" від 30.01.2020 (а.с. 9).

Таким чином, судом достовірно встановлено, що відповідач не є власником квартири АДРЕСА_1 , не проживає в ній більше 4 років, витрати пов`язані з утриманням майна не несе.

Згідно до ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.

За змістом ст. 47 Конституції України кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.

Відповідач в добровільному порядку знятись з реєстрації не бажає, чим чинить позивачам перешкоди в користуванні та розпорядженні своєю власністю на свій розсуд.

Таким чином, право позивачки, як власника кваритри, підлягає судовому захисту шляхом визнання відповідача, таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12,13,81,141,259,263-265,268 ЦПК України, ст.ст. 316-317, 321, 391 Цивільного кодексу України, ст.ст.155, 156, 166 Житлового кодексу України, Законом України "Про власність", Законом України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні", суд, -

В и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити повністю.

Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно п.п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги можуть також подаватися учасниками справи до або через відповідні суди.

Головуючий: Т.М.Вдовиченко