ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

26 червня 2020 року м.Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі судді Петешенкової М.Ю., ознайомившись з апеляційною скаргою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на заочне рішення Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 22 січня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, третя особа: Соборна районна у місті Дніпрі рада про визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В :

Не погодившись із заочним рішенням Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 22 січня 2019 року, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради подало апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам п.1 ч.2 ст. 354 ЦПК України, оскільки подана з пропуском процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Разом з тим, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду посилаючись на те, що до участі у справі не були залучені, у зв`язку із чим, лише 17 червня 2020 року ознайомилися з матеріалами справи.

Перевіривши матеріали справи вважаю, що підстави вказані скаржником для поновлення строку є неповажними, оскільки не свідчать про неможливість звернення останнього у визначений законом строк, з моменту ознайомлення з матеріалами справи 20 лютого 2019 року (а.с.55) представником Дніпровської міської ради (фактично власника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради), який не заперечував факту отримання копії оскаржуваного рішення суду від 28 січня 2019 року (а.с. 67), а тому апеляційну скаргу слід залишити без руху.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Право суду на поновлення строку не є безмежним.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Так, у параграфі 41 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Аналогічні висновки викладені Європейським судом з прав людини й

у справах «Науменко проти України» від 9 листопада 2004 року, «Полтораченко проти України» від 18 січня 2005 року та «Тімотієвич проти України» від 8 листопада 2005 року.

Крім того, подана апеляційна скарга не відповідає п.3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, оскільки відповідно до Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 22 червня 2020 року до апеляційної скарги не долучено документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1 057,20 грн. (а.с.86).

Відповідно до ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду встановлена в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Враховуючи майнову вимогу ОСОБА_1 , ціна якої не встановлена, проте не може бути нижчою ніж встановлена ставка у розмірі 704,80 грн.,150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви становить 1 057,20 грн. (704,80 грн. Х150%).

Судовий збір слід сплатити судовий збір у розмірі за ревізитами:

Отримувач коштів УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989274, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0004004, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпровський апеляційний суд.

Разом з цим, апеляційна скарга Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради підписана начальником управління Ратич Н.М., не відповідає п.1 ч. 4 ст. 356 ЦПК України (не наданий документ, що посвідчує повноваження особи, яка підписала апеляційну скаргу).

Відповідно до ч. 3 ст. 58 ЦПК України юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Частиною першою статті 60 ЦПК України передбачено, що представником у суді може бути адвокат.

За таких обставин, скаржнику потрібно надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1 057,20 грн, заяву про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду з інших підстав, та необхідно надати належним чином засвідчені документи, що підтверджують повноваження особи, яка підписала апеляційну скаргу, зокрема статут, положеннядля приєднання до матеріалів справи.

Відповідно до ч.2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-IX (далі Закон № 540-IX).

За змістом підпункту 3 пункту 12 розділу XII «Прикінцевих положень» вказаного Закону № 540-IX під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Керуючись ст. ст. 185, 357 ЦПК України та Законом № 540-IX, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на заочне рішення Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 22 січня 2019 року - залишити без руху.

Надати скаржнику строк для виконання вимог ухвали протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, але який не може перевищувати десяти днів з дня закінчення карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби.

В разі, якщо заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження не буде подано в зазначений строк, то скаржнику буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з моменту її підписання.

Суддя: М.Ю. Петешенкова