Справа №295/1553/20
УХВАЛА

Про призначення експертизи та витребування доказів

18.06.2020 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

Головуючого судді Стрілецької О.В.

за участю секретаря Ярошовець В.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Фещенко Антон Олександрович про визнання заповіту недійсним, -

в с т а н о в и в:

05.02.2020 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати недійсним заповіт, складений ОСОБА_3 , посвідчений 12.01.2018 року приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Фещенком А.О. В обґрунтування вимог вказано, що відповідно до рішення Богунського районного суду м. Житомира від 18.09.2018 року у справі №295/9491/17 ОСОБА_3 було визнано недієздатною, а тому вона не могла усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними під час складання заповіту.

19.02.2020 року відкрито провадження по справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку загального позовного провадження, підготовче судове засідання було призначено на 14-30 год. 23.03.2020 року.

В судове засідання 23.03.2020 року учасники судового розгляду не з`явились. Від відповідача надійшла заява про відкладення судового засідання у зв`язку з неможливістю забезпечити участь його представника - адвоката Ткаченка В.М. , який бере участь в іншому судовому засіданні. Разом з заявою про відкладення судового засідання подано заяву адвоката Ткаченка В.М., в якій останній просить продовжити термін подання для відзиву на позовну заяву, у зв`язку з отриманням представником копії ухвали про відкриття провадження 23.03.2020 року.

Відповідно до ухвали Богунського районного суду м. Житомира від 23.03.2020 року відповідачу був продовжений строк для подання відзиву на позовну заяву, встановлено додатковий строк протягом 15 днів з моменту отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі. Станом на 18.06.2020 року, незважаючи на продовження строку для подання відзиву, відзив від відповідача до суду не надходив.

22.04.2020 року справа в судове засідання не вносилась у зв`язку з перебуванням головуючої в щорічній відпустці. Водночас, жоден із учасників судового розгляду в день та час проведення судового засідання не з`явились. Розгляд справи було відкладено до 03.06.2020 року.

В підготовче судове засідання 03.06.2020 року учасники судового розгляду не з`явились. Від представника позивача надійшла заява про витребування доказів та проведення даного судового засідання без його участі.

Від представника відповідача ОСОБА_4 надійшла заява про відкладення судового засідання до завершення карантинних заходів (після 22.06.2020 року) у зв`язку з тим, що він, як особа, яка мала безпосередній контакт з хворим, що підозрюється на захворювання COVID-19, та має підвищену температуру не має можливості з`явитись в судове засідання. Розгляд справи було відкладено до 18.06.2020 року.

В підготовче судове засідання 18.06.2020 року сторони не з`явились. Від представника позивача надійшло клопотання про витребування доказів та про призначення по справі посмертної судово-психіатричної експертизи, а також заява про проведення даного судового засідання без участі представника.

Від відповідача та його представника надійшли заяви про відкладення розгляду справи до завершення карантинних заходів (після 31.07.2020 року), оскільки представник відповідача адвокат Ткаченко В.М. мав безпосередній контакт з особою, яка може бути хвора на COVID-19, має підвищену температуру, а тому з метою убезпечити інших учасників процесу просили відкласти розгляд справи.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чиномом повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;

5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

За приписами частини 3 цієї ж статті вбачається, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі:

1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки;

2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки;

3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник;

4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

Згідно з ч. 1 ст. 197 ЦПК України підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи.

В силу ч.ч. 1, 2 ст. 198 ЦПК України підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом. Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

В частині 2 статті 196 ЦПК України передбачено, що підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Ознайомившись зі змістом заяв відповідача ОСОБА_2 та його представника ОСОБА_4 про відкладення судового засідання, суд не визнає поважною причиною їх неявку в судове засідання та вважає за можливе провести підготовче засідання в їх відсутності з огляду на наступне.

Відповідач та його представник - адвокат Ткаченко В.М. не з`явились в судові засідання 03.06.2020 року та 18.06.2020 року з аналогічних причин.

Проаналізувавши зміст заяв про відкладення судового розгляду, суд дійшов висновку, що вони є абсолютно ідентичними, відрізняються лише датою проведення судового засідання. При цьому, ні до заяви від 03.06.2020 року, ні до заяви від 17.06.2020 року не долучено будь-якого документа, який би підтверджував обставини, викладені в заявах про відкладення. Представник ОСОБА_4 не надав докази, що він звертався до медичної установи, що він протягом двох тижнів знаходився на лікуванні, довідку про те, що він перебуває на лікуванні на даний час тощо. А відтак, суд дійшов до переконання, що дії відповідача та його представника містять ознаки зловживання процесуальними правами та направлені на затягування розгляду справи. Крім того, ні відповідач, ні його представник не скористались процесуальним правом і не заявили клопотання про проведення судового засідання з використанням технічних засобів, що цілком відповідає положенням чинного цивільного процесуального законодавства в умовах карантину.

Дійсно, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 року "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS ІНФОРМАЦІЯ_1 CoV-2" (зі змінами та доповненнями) карантин на всій території України встановлено з 12 березня 2020 р. і який триває по даний час.

Згідно з положеннями Закону України від 30.03.2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

В той же час, відповідно до внесених змін, строки розгляду справ, які передбачені нормами ЦПК України, не є продовженими.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Беручи до уваги строк, протягом якого дана справа перебуває в провадженні суду; підстави для відкладення розгляду справи, передбачені ч. 2 ст. 223 ЦПК України, яка передбачає можливість відкладення судового розгляду лише у разі першої неяки учасника справи в судове засідання, а повторна неявка незалежно від причини є підставою для проведення судового засідання у відсутності учасника судового розгляду відповідно до приписів ч. 3 ст. 223 ЦПК України; дії відповідача та його представника, які, на переконання суду, направлені на безпідставне затягування справи; позицію представника позивача, який заявив клопотання про витребування доказів та призначення експертизи, суд вважає за можливе розпочати підготовче судове засідання та вирішити заявлене клопотання у відсутності відповідача та його представника.

Представник позивача через канцелярію суду подав клопотання, яке він просив розглядати без його участі, про:

-призначення у справі судово психіатричної експертизи, на вирішення якої поставити питання : «Чи здатна була ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка була зареєстрована в АДРЕСА_1 , фактично проживала в АДРЕСА_2 , в силу своєї хвороби та відповідного лікування/прийом лікарських препаратів, усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними в момент підписання заповіту, посвідченого 12.01.2018 року приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Фещенком А.О.»;

-витребування з Богунського районного суду м. Житомира матеріалів цивільної справи №295/9491/17 за заявою ОСОБА_5 про визнання ОСОБА_3 недієздатною особою та встановлення опіки, які необхідні для проведення посмертної судової психіатричної експертизи;

-витребування з КП «Центральна міська лікарня №2» (м. Житомир, вул. Р.Шухевича, 2а) та Житомирського психоневрологічного диспансеру (м. Житомир, вул. Домбровського, 16-а) медичних карток та всю наявну документацію щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка була зареєстрована в АДРЕСА_1 , фактично проживала в АДРЕСА_2 .

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з приписами ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про витребування доказів та визначає строк для їх подання, вирішує питання про призначення експертизи.

Відповідно до частин 2, 3 ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В силу приписів ст. 84 Цивільного процесуального кодексу України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Зважаючи на те, що документи, які просить витребувати представник позивача, стосуються обставин, що підлягають встановленню судом під час розгляду справи, та необхідні для проведення судовопсихіатричної експертизи, самостійно надати їх до суду представник позивача не має можливості, тому суд вважає, що клопотання про витребування доказів підлягає задоволенню.

Як визначено в ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно із ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до ст. 105 ЦПК України за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи, призначення експертизи судом є обов`язковим.

Беручи до уваги те, що як на підставу позову позивач посилається на те, ОСОБА_3 внаслідок психічного захворювання на час складення заповіту не могла усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, була визнана судом недієздатною, для з`ясування обставин, що входять до предмета доказування та підлягають встановленню під час розгляду справи є потреба у використанні спеціальних знань експерта, суд вважає за необхідне клопотання задоволити та призначити по справі посмертну судово-психіатричну експертизу.

Враховуючи, що для проведення експертизи необхідний значний проміжок часу, без висновку експерта подальший розгляд справи є неможливим, відповідно до п. 5. ч. 1 ст. 252 ЦПК України, суд вважає за необхідне зупинити провадження у справі на час її проведення.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Керуючись статями 12, 83, 84, 103-105, 189, 196-197, 200, 353 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника позивача ОСОБА_6 задоволити.

1. Витребувати з Богунського районного суду м. Житомира матеріали цивільної справи №295/9491/17 за заявою ОСОБА_5 про визнання ОСОБА_3 недієздатною особою та встановлення опіки.

2. Витребувати з Комунального підприємства "Лікарня №2 ім. В.П.Павлусенка" Житомирської міської ради (м. Житомир, вул. Р.Шухевича, 2а) медичну картку та іншу наявну інформацію щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка була зареєстрована в АДРЕСА_1 , фактично проживала в

АДРЕСА_3 . Витребувати з Житомирського психоневрологічного диспансеру (м. Житомир, вул. Домбровського, 16-а) медичну картку та іншу наявну інформацію щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка була зареєстрована в АДРЕСА_1 , фактично проживала в АДРЕСА_2 .

Встановити КП "Лікарня №2 ім. В.П.Павлусенка" Житомирської міської ради та Житомирському психоневрологічному диспансеру строк для надання доказів до 03.07.2020 року.

4. Призначити по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Фещенко Антон Олександрович про визнання заповіту недійсним, посмертну судово-психіатричну експертизу на вирішення якої поставити питання :

«Чи здатна була ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка була зареєстрована в АДРЕСА_1 , фактично проживала в АДРЕСА_2 , в силу своєї хвороби та відповідного лікування/прийом лікарських препаратів, усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними в момент підписання заповіту, посвідченого 12.01.2018 року приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Фещенком А.О.»

Проведення експертизи доручити Житомирській обласній психіатричній лікарні №1 ( 12440 Житомирська область, Житомирський район, с. Зарічани, вул. Бердичівське шосе, 3).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України.

Для проведення експертизи направити матеріали даної цивільної справи, цивільну справу № 295/9491/17, медичну картку та/або іншу медичну документацію щодо ОСОБА_3 , яка надійде на запит суду.

Направити матеріали для проведення експертизи після виконання ухвали про витребування доказів.

Витрати по проведенню експертизи покласти на ОСОБА_1 .

Провадження по справі на час проведення експертизи зупинити.

Копію ухвали направити сторонам для відома.

Ухвала в частині витребування доказів оскарженню не підлягає.

Ухвала в частині призначення експертизи та зупинення провадження може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Богунський районний суд м. Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Стрілецька