Провадження № 2-н/243/423/2020
Справа № 243/3897/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2020 року м. Слов`янськ

Суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області Ільяшевич О. В., розглянувши заяву обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» в особі виробничої одиниці «Слов`янськтепломережа» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості по сплаті спожитих послуг з теплопостачання, -

ВСТАНОВИЛА:

05 травня 2020 року до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області звернулося обласне комунальне підприємство «Донецьктеплокомуненерго» в особі виробничої одиниці «Слов`янськтепломережа» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості про стягнення заборгованості по сплаті спожитих послуг з теплопостачання.

Статтею 160 ЦПК України передбачено, що судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку.

У заяві повинно бути зазначено вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються (п. 4 ч.2 ст. 163 ЦПК України).

Частиною другою ст. 167 ЦПК України визначено, що за результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу.

Згідно із ч. 1ст. 164 ЦПК України за подання заяви про видачу судового наказу справляється судовий збір у розмірі, встановленому законом.

Згідно із п.4-1 ч. 1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду заяви про видачу судового наказу становить 0,1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2020 року складає 2102 грн. 00 коп.

Тобто, за подання заяви про видачу судового наказу підлягає сплаті судовий збір у розмірі 210,20 грн..

Згідно із ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

В порушення зазначених вимог закону заявником до заяви не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення заявника від сплати судового збору відповідно до закону.

Натомість, директор ВО «Слов`янськтепломережа» С. В. Микитишин подав заяву, в якій просить звільнити ВО «Слов`янськтепломережа» від сплати судового збору, зазначив, що станом на дату подання даної заяви є у наявності обґрунтовані обставини, що свідчать про неможливість сплати судового збору ОКП «Донецьктеплокомуненерго», які полягають у наступному, а саме: всі рахунки ОКП «Донецьктеплокомуненерго» арештовані згідно із постановами про арешт коштів заявника винесені державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України в рамках ВП № 42484905 від 31 липня 2018 року на суму 24192987,61 грн.; 05 листопада 2018 року на суму 15934328,38 грн.; 05 листопада 2018 року на суму 15934328,38 грн.; 08 листопада 2018 року на суму 15934328,38 грн.; 25 вересня 2018 року на суму 24192987, 61 грн.; ВП № 38105811 від 31 жовтня 2019 року на суму 40293206,49 грн.; ВП № 55664885 від 28 лютого 2020 року на суму 63286947,47 грн.; 28 лютого 2020 року, на суму 63286947,47грн.; 28 лютого 2020 року на суму 63286947,47 грн.; 28 лютого 2020 року на суму 63286947,47 грн.; 03 квітня 2020 року на суму 63286947,47 грн., про що свідчать додані копії роздруківок постанов про арешт коштів.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Обставини для звільнення або відстрочки від сплати судового збору повинні бути виключними та такими, що обумовлюють необхідність у звільнені.

Заявником до заяви про звільнення від сплати судового збору не надано суду безспірних доказів на підтвердження майнового стану ОКП «Донецьктеплокомуненерго» на дату звернення до суду з заявою про видачу судового наказу, а також обставин, які свідчать про неможливість або труднощі в здійсненні оплати судового збору, наявність виняткових випадків для застосування спеціальних заходів.

Долучені заявником до заяви про звільнення від сплати судового збору документи, а саме: роздруківки постанов про арешт коштів на рахунках ОКП «Донецьктеплокомуненерго» винесені державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України в рамках ВП № 42484905 від 31 липня 2018 року на суму 24192987,61 грн.; 05 листопада 2018 року на суму 15934328,38 грн.; 05 листопада 2018 року на суму 15934328,38 грн.; 08 листопада 2018 року на суму 15934328,38 грн.; 25 вересня 2018 року на суму 24192987, 61 грн.; ВП № 38105811 від 31 жовтня 2019 року на суму 40293206,49 грн.; ВП № 55664885 від 28 лютого 2020 року на суму 63286947,47грн.; 28 лютого 2020 року, на суму 63286947,47 грн.; 28 лютого 2020 року на суму 63286947,47 грн.; 28 лютого 2020 року на суму 63286947,4,грн.; 03 квітня 2020 року на суму 63286947,47 грн., на думку суду не є такими, що підтверджують скрутний майновий стан заявника на момент звернення до суду з заявою про видачу судового наказу, оскільки вони не є підтвердженням відсутності інших рахунків у заявника станом на день подання заяви та наявність/відсутність рухомого та іншого нерухомого майна.

Разом з тим, накладення арешту на рахунки в ході виконання виконавчих проваджень № 42484905, № 38105811, № 55664885 в межах суми боргу не є підтвердженням відсутності інших коштів на рахунках, та, як наслідок, не можуть бути враховані судом у якості обґрунтування заяви про звільнення від сплати судового збору, крім цього відсутні відомості про інше нерухоме та рухоме майно належне заявникові.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що слід відмовити у задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору.

Крім того, заявником пред`явлено вимогу до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості по сплаті спожитих послуг з теплопостачання. З наданого актового запису про смерть № 1254 від 06 липня 2015 року, наданого Слов`янським міським відділом ДРАЦС на запит суду, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Миколаївка, м. Слов`янськ, Донецької області.

Відповідно до п.4 ч.1 ст. 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо наявні обставини, передбачені частиною першою статті 186 ЦПК України.

За приписами ст. 25 ЦК України, здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Пунктом 6 частини 1 статті 186 ЦПК України передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо, зокрема, настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Частиною 1 ст. 48 ЦПК України передбачено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Статтями 46, 47 передбачено що вони можуть мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони (цивільна процесуальна правоздатність) та здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність).

Отже, цивільна справа, сторонами якої на час пред`явлення позову є померлі особи, розглядатись не може.

Наведена позиція також висловлена Верховним судом у постанові від 31 жовтня 2018 року у справі № 759/7556/17-ц(провадження № 61-26073св18)

З огляду на викладене, враховуючи те, що на момент звернення до суду із заявою про видачу судового наказу ОСОБА_3 помер, суд приходить до висновку, що слід відмовити у видачі судового наказу в частині стягнення з ОСОБА_3 по сплаті спожитих послуг з теплопостачанняу даній справі на підставі п. 4 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, оскільки є наявні обставини, передбачені частиною першою статті 186 ЦПК України.

Разом з тим, відмова у видачі наказу в даній справі не позбавляє стягувача, за наявності підстав, передбачених ст. 1281 ЦК України, звернутись до суду із відповідними позовом.

Відповідно до ст. 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо , зокрема, заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1, 3 ст. 163 ЦПК України, заява про видачу судового наказу подається до суду у письмовій формі та підписується заявником або його представником. До заяви про видачу судового наказу додається, зокрема, документ, що підтверджує сплату судового збору.

У зв`язку з тим, що суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання про звільнення судового збору, суд вважає, що у видачі судового наказу у даній справі слід відмовити у зв`язку з тим, що заява подана з порушенням вимог ст. 163 ЦПК.

Керуючись ст. ст.163, 167, 186 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», -

УХВАЛИЛА:

У задоволенні заяви Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» в особі виробничої одиниці «Слов`янськтепомережа» про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Відмовити обласному комунальному підприємству «Донецьктеплокомуненерго» в інтересах виробничої одиниці «Слов`янськтепломережа» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України.

Відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Донецького апеляційного суду через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 розділу XII "Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду О. В. Ільяшевич