ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.06.2020 року м. Одеса

Єдиний унікальний номер справи № 947/30592/19

Апеляційне провадження № 22-ц/813/6329/20

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого-Колеснікова Г.Я.(суддя-доповідач),

суддів - Вадовської Л.М., Сєвєрової Є.С.,

за участю секретаря - Сороколет Ю.С.,

учасники справи:

заявник ОСОБА_1 ,

заінтересовані особи:Охтирська районна державна нотаріальна контора у м.Охтирка Сумської області, ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського районного суду м.Одеси від 10 березня 2020 року, постановлену під головуванням судді Салтан Л.В.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст заяви про встановлення факту родинних відносин

У грудні 2019 року заявник ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, визначивши заінтересованою особою Охтирську районну державну нотаріальну контору у м.Охтирка Сумської області.

Заява обґрунтована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її матір ОСОБА_3 , а 12 вересня 2019 року вона звернулась до Охтирської районної державної нотаріальної контори у м.Охтирка з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, однак їй було відмовлено, оскільки у свідоцтві про смерть матері її прізвище зазначено, як « ОСОБА_4 », а вона є ОСОБА_1 .

Посилаючись на вказані обставини заявник просила задовольнити заяву на підставі ст.315 ЦК України та встановити факт родинних відносин між нею та ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , що необхідно їй для оформлення спадкових прав після смерті матері (а.с.2-3).

Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 21 грудня 2019 року відкрито провадження по справі (а.с.14).

Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 17 грудня 2019 року витребувано з Охтирської районної державної нотаріальної контори у м.Охтирка Сумської області копію спадкової справи після смерті ОСОБА_3 (а.с.19).

Протокольною ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 11 лютого 2020 року за ініціативою суду до участі у справі в якості заінтересованої особи залучена ОСОБА_2 (а.с.42).

Заява розглянута за відсутності учасників судового процесу.

Зміст судового рішення суду першої інстанції

Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 10 березня 2020 року заява ОСОБА_1 залишена без розгляду.

Судове рішення мотивовано тим, що встановлення зазначеного факту необхідно ОСОБА_1 для отримання свідоцтва про право на спадщину після смерті матері ОСОБА_3 , однак з заявами про отримання спадщини звернулась ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , у зв`язку з чим між сторонами існує спір про право, тому заяву слід залишити без розгляду (а. с.50).

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Зокрема, апелянт зазначила, що:

-суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, що по даній справі існує спір про право;

- ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є рідні сестри, спадкоємці першої черги по закону і наявність двох спадкоємців першої черги, не може бути доказом спору про право;

-від заінтересованої особи ОСОБА_2 до суду не надійшло заперечень с приводу її заяви про встановлення факту родинних відносин(а.с.53-54).

Учасники судового процесу в судове засідання, призначене на 16 червня 2020 року, не з`явилися, про дату час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, заяв про відкладення розгляду справи у зв`язку з карантином та бажанням прийняти участь у її розгляді особисто не подавали, що відповідно до правил ч.2 ст.372 ЦПК України не перешкоджає розглядові справи у їх відсутність.

Позиція апеляційного суду

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив із того, що із заяви ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, який підлягає вирішенню в порядку позовного провадження, тому на підставі ч. 4 ст. 315 ЦПК України заяву необхідно залишити без розгляду.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду.

Так, Згідно ст.ст.263,264 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

За ч.1ст.293 ЦПК України першої окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно ч.6ст.294 ЦПК України, що якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду(ч.4ст.315 ЦПК України).

Так, Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 30 травня 2008року №7«Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд на підставі ч.4ст.315 ЦПК України залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Для розгляду справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення роз`яснено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Зі змісту заяви ОСОБА_1 вбачається, що метою її звернення з заявою про встановлення факту родинних відносин є встановлення в судовому порядку обставин, необхідних для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 та отримання свідоцтва про право на спадщину за законом.

Залишаючи заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин без розгляду, суд першої інстанції правильно зазначив, що питання щодо спадкування майна повинно вирішуватися в позовному провадженні.

Як вбачається з копії спадкової справи, яка надійшла до суду, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 (а.с.25).

07 травня 2019 року до Охтирської районної державної нотаріальної контори у м. Охтирка Сумської області з заявою про прийняття спадщини після смерті матері звернулась донька померлої ОСОБА_1 (а.с.24,26).

28 травня 2019 року до нотаріальної контори звернулась донька померлої ОСОБА_2 , яка діяла в своїх інтересах та в інтересах недієздатного брата ОСОБА_1 ,1966 року народження, опікуном якого вона є за рішенням Охтирського місьрайонного суду Сумської області від 03 жовтня 2006 року (а.с.28-35).

Згідно довідки Комишинської сільської ради Охтирського району Сумської області на день смерті ОСОБА_3 з нею проживали та були зареєстровані в АДРЕСА_1 її діти: ОСОБА_2 , ОСОБА_1 (а.с.27).

Таким чином, спадщину після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , прийняли її діти: заявник ОСОБА_1 , заінтересована особа - ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , який, в особі опікуна ОСОБА_2 , до участі у справі не залучався.

Постановою про відмову у вчинені нотаріальних дій від 12 вересня 2019 року заявнику ОСОБА_5 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки відсутні документи, які підтверджують факт її родинних відносин з померлою ОСОБА_3 (а.с.10).

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що між ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 виник спір про право, який має вирішуватися в порядку позовного провадження.

Тому ОСОБА_5 слід роз`яснити, що вона має право подати позов на загальних підставах.

За таких обставин суд першої інстанції обґрунтовано виходив з наявності спору про право на спадкування майна ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , що унеможливлює розгляд справи в порядку окремого провадження.

Доводи ОСОБА_5 , викладені в апеляційній скарзі, не спростовують наявність спору про право та не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм процесуального права при постановленні ухваливід 10 березня 2020 року.

Апелянт не надала суду першої та апеляційної інстанцій докази про відсутність спору право між спадкоємцями.

Посилання на те, що від заінтересованої особи ОСОБА_2 до суду не надійшли заперечення/пояснення на її заяву апеляційний суд не бере до уваги, оскільки ОСОБА_2 , хоча і була 11 лютого 2020 року залучена до участі у справі за ініціативою суду першої інстанції, проте матеріали справи не містять дані про те, що ОСОБА_2 надсилалась копія заяви ОСОБА_5 про встановлення факту родинних відносин, та що їй ( ОСОБА_2 ) відомо, що вона, як в своїй особі, так і в особі ОСОБА_5 , залучена до участі у справі в якості заінтересованої особи.

Помилковими є й доводи апеляційної скарги про наявність лише двох спадкоємців, оскільки із матеріалів справи видно, що спадкоємців троє: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 .

Враховуючи те, що ухвалу суду постановлено з додержанням норм процесуального права, підстав для її зміни або скасування немає.

Відповідно до положень ч.ч.4,5 ст.268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, суд підписує судове рішення без його проголошення; датою ухвалення судового рішення за відсутності учасників справи, є дата складання повного судового рішення.

Відтак, датою ухвалення судового рішення за відсутності учасників справи у сенсі положень ч.5 ст.268 ЦПК України є дата складання повного судового рішення.

Керуючись ст.ст.367, 374,377,381-384 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Київського районного суду м.Одеси від 10 березня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанова може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 22 червня 2020 року.

Головуючий

Судді: