Справа № 357/2917/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

18 червня 2020 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Кошель Б. І. ,

при секретарі - Тодосієнко О. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду № 6 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

В березні 2020 року позивачка звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом про розірвання шлюбу, в якому просила розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 , який зареєстрований 10.11.2015 року, актовий запис № 3025, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « ОСОБА_1 », суму судового збору стягнути на її користь з відповідача.

Позовні вимоги позивач обґрунтувала тим, що 10.11.2015 року між нею та відповідачем було зареєстровано шлюб. Від шлюбу мають неповнолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Причиною звернення стало те, що вони з відповідачем мають різні характери та погляди на сімейне життя, вже деякий час не підтримують сімейно-шлюбних відносин, не ведуть спільного господарства, всі ці обставини призвели до того, що вони втратили почуття любові, поваги та взаєморозуміння один до одного, тому вважає, що їх сім`я розпалась повністю і поновити її неможливо.

Ухвалою суду від 01.04.2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивачка в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, подала до суду заяву, в якій просить розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечувала.

Відповідач в судові засідання 17.04.2020 року, 18.05.2020 року та 18.06.2020 року повторно не з`явився, про день і час розгляду справи був повідомлений належним чином, поважності причин неявки суду не повідомив, а тому згідно з ст.280, 281 ЦПК України, суд вважає за можливе провести заочний розгляд даної справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Так, судом встановлено, що сторони перебувають в шлюбі, зареєстрованому 10.11.2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №3025, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 . Від шлюбу сторони мають доньку сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вказані обставини підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами.

При вирішенні справи суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Норми частин 3 і 4 ст.56 СК України передбачають, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ст.110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч.2 ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи викладене та з`ясувавши дійсні взаємини подружжя, причини подання позову про розірвання шлюбу, інші обставини життя подружжя, судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін і тому шлюб між сторонами має бути розірваний.

Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

В позовні заяві позивач просила залишити їй прізвище « ОСОБА_1 ».

На підставі ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати: судовий збір у розмірі 840,80 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.24, 56, 110-113 СК України, ст.4, 12, 13, 76-81, 141, 280, 281, 258-259, 265, 268, 354-355 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 10.11.2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №3025 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Прізвище позивачки після розірвання шлюбу залишити - « ОСОБА_1 ».

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Білоцерківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення повного заочного рішення суду.

Відповідно до п. 3 розділу XII "Прикінцеві положення" ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

СуддяБ. І. Кошель